1 H> II. DAHLSTEDT, B1DKAG TILL SYDÖSTRA SVERIGES HIERACIUM-FLORA. 



pilosus et glandulis brevibus sparsis — densiusculis sub anthela densis obtectis. 

 Folia rosularia breve et sat late petiolata + laete prasino-viridia supra adiposa sub- 

 fcus + cinerascentia, breviter et sat dense — dense pilosa rare — sparsim floccosa, 

 subtus pilis longioribus praecipue in nervö dorsali + dense cano-floccoso + dense 



— densissime vestita, rnarginibus pilis mediocribus densis — crebris + longis 

 ciliata, petiolis longe et dense — densissime villosis, exteriora + cordato-ovata 



— ovalia, intermedia + oblonga eordato-oblonga, oinnia + obtusa, intiraum + 

 late — anguste cordato-lanceolatum — ovato-lanceolatuin — ellipticum + acutum 

 omnia late et crebre obtusius — argutius, sed hand profunde, + patentini et sub- 

 sequaliter undulato- v. serrato-dentata ad basin saepe obliquam haud raro profundius 

 reverso-dentata. Folium caulinum plerumque parvum, bracteolatum v. majus breve 

 petiolatum + ovato-lanceolatum — lanceolatum acutum — cuspidatum + arguté 

 et inaequaliter dentatum — denticulatuni, subtus sat dense — dense tomentosum + 

 pilosum. Anthela plerumque expansa + läxa simplex - - subcomposita paniculata, 

 ramis inferioribus distantibus erecto-patentibus superioribns magis approximatis ple- 

 rumque valde patulis et curvatis — superantibus, pedicellis mediocribus acladioque 

 10 — 20 mm. longo fuscescentibus laxe et dense canofloccosis glandulis atris validia 

 densis — creberrimis et pilis paucis — sparsis v. superne saepe densiusculis olisniris 

 obtectis. involucra + atroviridia variegata, elongata, valida, basi + ovata postea 

 rotundato-truncata. Squamce interiores lata' oblongo-lineares, exteriores brevissimae 

 angustiores, obtusiusculse — obtusa', apice + comata? glandulis validis crebris — 

 creberrimis atris et pilis brevibus obseuris v. apice albidis raris, sparsis — densius 23 

 enlis villosa:, undique sparsim (— - mediocriter) ilnecnsis et rnarginibus + virescenti- 

 bus dense sed anguste apices versus densissime floccis albis limbata 1 . Calathium 

 saturate luteum subradians. Ligulce + dense et longaa ciliata?. Stylus luteus v. 

 subluteus. 



Inv. Ul - 1 -, D. ad 40, L. ra. 3 mm. 



5,5 — 0,5 



Denna högst anmärkningsvärda form igenkännes lätt på sin grofva, vanligen rik- 

 håriga stjelk, sina genom tät och stark hårighet och på undersidan äfven genom m. 1. ni. 

 rikligt stjernludd grågröna blad, hvilka äro tjocka <>ch temligen fasta och utåt äro af hjert- 

 likt eller äffffrundt oval till aflång form och trubbiga, inåt hjertlikt eller äggrundt lancett- 

 lika, liksom stjelkbladet och spetsiga samt bredt och trubbigt eller spetsigt, men lagt, ofta 

 något bufftifft sågtandade, men framförallt genom de karaktäristiska, grofva holkarne, hvilka 

 äro egendomligt brokiga af ytterst täta, olika langa, vanligen gulhufvade glandier ocb 

 inblandade, mer eller mindre talrika, korta och grofva, ofta hvitspetsade har samt af del 

 i fjällens kanter, isynnerhet i närheten af de långt och ljust hårtofsade spetsarne, hopade 

 stjernluddet och de på inidten m. 1. ni. mörka under den hvita hårtofsen, svarta fjällen, 

 samt slutligen genom långt och vanligen tätt cilieradt kronbräm och ljusa stift. Vippan 

 är vanligen gles, sällan mera sammansatt utan mestadels enkel. \ ippgrenarne äro grofva 

 och isynnerhet hos rikblomstrigare exemplar starkt utspärrade och bågböjda. Bladen 

 variera för öfrigl med grundare och mera oregelbundna tänder eller med spetsigare, tätare 

 och jemnare sågtandning. Stundom bli alla bladen spetsiga, smalt lancettlika med jemnl 



