126 H. DAHLSTEDT, BIDRAG TILL SYDÖSTRA SVERIGES HIERACIUM-FLORA. 



H. GRANDIDENS 



11. SI 



Caulis gracilis — crassiusculus altus 1 — 2( — 3)-folius, inferne sparsim — sat 

 dense pilosus, superne sat floccosus subglaber — sparsim ])ilosus et + glandulosus. 

 Folia + angusta ovato-lanceolata — lanceolata sparsius — sat dense et argute 

 serrato-dentata basi + decurrente longius dentata v. + lata ovata basi sagittato- 

 cordata + late et acute v. subobtuse serrato- v. irregulariter dentata basi + pro- 

 funde et grosse reverso-dentata, exteriora + obtusa, interiora et fol. caul. + acuta — 

 acuminata. Involucra gracilia crassiuseula mediocriter longa — sat elongata valida 

 fuseo — atro-viridia glandulis brevibus — mediocriter longis densis — crebris inter- 

 durn pilis obscuris brevibus longiusculis raris — sparsis immixtis obtecta, mar- 

 ginibus squamarum limbo angusto — latiusculo floccoso notata, ceterum vix v. spar- 

 sim stellata. Squamw + angusta: sublineares v. e basi latiore + lanceolatae + 

 acuta: — obtusae apice comosaj v. parum comosse. Anthela vulgo eomposita pani- 

 culata — subumbellata saepius + contracta ramis arcuatis. Styli sublutei — sat 

 obscuri. LiguUv glabras v. totaj v. saltira interiores breviter ciliatae. 



Hithörande former skiljes från föregående tre arter, hvilka de liksom de följande till 

 holkarnes beklädnad mycket likna, genom i allmänhet längre och smala reholkar med sma- 

 lare fjäll och oftast groftandade och isynnerhet vid basen, som oftast är m. 1. m. hjort- 

 likt pillik, särdeles grof- eller långflikade blad. H. *torticeps afviker mest genom sina 

 smala, skarptandadt sågade blad med nedlöpande bas och påminner till bladen om H. 

 *serratifrons och till habitus ofta om H. *prcetenerui», med hvilka den torde vara ganska 

 beslägtad, men å andra sidan har den stora likheter t. ex. till holkarne med H. *subulati- 

 deiis och till bladens skarpare tandning, färg ni. ni. dels med den sistnämnde och dels 

 med spädare former af H. *grandidens samt till de ofta vridna holkarne ni. ni. med H. 

 *diiplidens, att den torde lämpligast böra föras tillsammans med dessa. 77. *grandiden% 

 liknar i liera afseenden, såsom till holkarne, det cilierade kronbrämet m. m. samt ofta ] 

 bladens tandning så mycket H. ciliatum, att den utan tvifvel af hithörande former är när- 

 mast beslägtad med densamma. Till H. ciliatum närmar sig äfven i anseende till det 

 cilierade kronbrämet H. *subulatidm$, hvilken dessutom tenderar åt H. *<i</ittattim, isynner- 

 het åt H. *marginellum och beslägtade. H. *duplidens med /^. trilineatum och H.*dertii- 

 folium äro hvarandra ytterst närstående och bilda en sammanhängande serie. De synes 

 a ena sidan närmast slägt med //. *tortice]?s, a andra sidan med //. *Jo/iaiiso/rii (af //. 

 sparsidens) men synes äfven ansluta sig till H. *tenebricosum och i/, pcrsimile och genom 

 dessa till H. sagittatum (resp. H. Hanuginosum), Derjemte må anmärkas, att gruppen 

 medelst //. * gr andidens och H. *mundulum och beslägtade eger anknytningspunkter med 

 H. pellucidum. 





