KONGL. SV. VET. AKADEMIENS HANDLINGAR. BAND 25. N:0 3. 137 



cellis arcuatis mediocribus acladioque 20—25 mm. longo tomentosis glandulis nigris 



et brevibus et mediocribus densis — crebris pilisque raris — sparsis obtectus. Invo- 



lucra magis elongata atro-virescentia — sat atra sat variegata basi ovata postea 



rotundata. Squamce latiusculae sublanceolatse, exteriores sat breves obtusa:>, interiores 



+ elongata? e basi latiore sensim in apicem obtusiusculum — acutum attenuatae + 



anguste viridimarginatse omnes apice + comatse glandulis virescenti-obscuris v. nigris 



crebris brevibus et mediocrebus et pilis sparsis v. raris in squamis basalibus saepe 



densioribus obtecta, marginibus inferne anguste superne sat late et conspicue et dense 



floecoso-marginatae ceteruin levissime stellatae. Calathium sat magnum obscure lu- 



teum v. fere vitellinum radians. Ligulce apice glabrae. Stylus luteus, fuscohispidu- 



lus, siccus fuscescens. 

 13 jr, 



In\ . (5.) g— 7 ) D- 35 — 40, L. ni. 3 ram. 



Denna vackra form, som framförallt utmärker sig genom sina breda och tunna, nä- 

 stan ända till spetsen med breda, olikstora, triangulära tänder försedda blad, hvilkas bas 

 är bred, pillik eller tvär och ofta sned, hos de inre vanligen indragen, djupare inskuren och 

 nästan spjutlik, genom sin vanligen bladlösa, men höga stjelk, sina långa holkar, som hafva 

 tät beklädnad af mörka, öfverv ägande korta glandier jemte inblandade, vanligen mörka, 

 spridda, på de yttre fjällen ofta tätare hår, och äro karaktäristiskt brokiga af de mörka 

 fjällen, de inres gröna, smala kanter och det företrädesvis i fjällens kanter tätt samlade stjern- 

 luddet, samt genom sina stora, mycket mörkt gula korgar, är mycket nära beslägtad med före 

 gående, isynnerhet dess v. /? trilineatum. Från båda dessa är den dock skild genom gröfre tan- 

 dade och bredare basalblad, af hvilka endast de inre ibland äro dubbelsagadt tandade, vanli- 

 gen bladlös stjelk, upptill jemte glandierna mer eller mindre rikligt klädd äfven af hår, hvilka 

 äfven uppträda på grenarne och mera sparsamt på holkskaften, långa och stora holkar 

 med betydligt tätare glandelhårighet och talrikare hår samt från hufvudformen äfven genom 

 tydligare och bredare stjernluddsrand i kanterna af fjällen och slutligen äfven genom större 

 korgar. Med H. *Johansonii, hvilken den liknar till holkarnes och fjällens form, är den 

 som den synes rätt nära slägt, men denna är för öfrigt betydligt skild genom bladformen 

 och bladens tandning, genom sina bredt grönkantade fjäll, sparsammare glandelhär och 

 nästan fullständig brist på enkla hår på stjelkens öfre del, inflorescensgrenarne och hol- 

 karne samt ljusare blomfärg och glest men tydligt cilierade liguhe. Den bildar med alla 

 dessa former en naturlig serie, genom den sistnämnda förbunden med H. *sparsidens och 

 är en sydlig, troligen sent uppkommen paralellform till de två föregående. 



Funnen i Blekinge vid Ronneby (C. G. Westerlund). 



K. Sv. Vet. Akad. Haudl. Band 25. N:o 3. 18 



