KONGL. sv. vet. akademiens handlingar, band 25. n:o 3. 143 



+ ovalia — obovata, intermedia + elongate obovata — oboblonga plerumque apice 

 rotnndata — obtusa basi in petiolo superne valde alato dentato — denticulato descen- 

 dentia et ssepe + longe, late et grosse v. minute et acutius, inaequaliter 2 — 3-den- 

 tata dente uno alterove longo reverso ceterum dentibus sparsis latis + humilibus 

 angulata — inaequalia v. majore parte subintegra, intimum anguste oboblongum — 

 lanceolatum v. anguste ovato-lanceolatum + aentum, supra subglabra v. vare et bre- 

 viter pilosa, subtus rare — sparsitn in nervö dorsali dense floecoso sat longe et den- 

 siuscule pilosa ceterum sparsim — sat dense stellata. Folia caulina nunc 1 petiolatum 

 v. subsessile + ovato lanceolatum — ellipticum v. lanceolatum subulato-dentatum 

 v. angulatum et basi oblique saepe reverse et grosse pauci-dentatum v. integrum — 

 intcgcrrimum + cuspidatum, interdum 2 — 3, summa sessilia minora minuta dentata 

 — integerrima. Anihela + läxa ampla + composita paniculata v. superiore parte 

 umbellata ramis eanovirentibus erecto-patentibus sat rectis v. leviter eurvatis inferiori- 

 bus 1 — 2 sat longe remotis, omnibus + superantibus, pedicellis sat longis, acladio 

 15 — 20 mm. longo, sat dense floccosis et glandulis mediocribus et brevibus nigris 

 inferne sparsis superne densiusculis — densis obtectis. Jnvolucra gracilia cylindrica 

 + obscura - — vireseentia, variegata, basi + ovoidea. SquamcB sat angustae, exteriores 

 pauca 1 breves anguste lineares obtusiusculse, interiores lanceolato-lineares sensim in 

 apicem angustum obtusiusculum — acutum attenuatae, intiime paucse subulata?, + 

 late et sordide viridi-marginatae, marginibus stria angusta floccosa conspicua notatae 

 ceterum rare v. sparsim stellatas et glandulis longis et mediocribus nigris + dense 

 obtectae. Calathium aureum subradians — sat plenum. Ligulce glabrae. Stylus 

 vivus er siccus + obscurus. 



Inv. j— g-, D. c. 35, L. m. 2,5 mm. 



En i flera alsecnden intressant och anmärkningsvärd form, framförallt utmärkt gen» un 

 bladens karaktäristiska tandning, den oftast 1- men mången gång tydligt 2. — 3-bladiga 

 stjelken samt den rika vippan med ganska raka eller något böjda grenar och temligen 

 långa, brokiga holkar, med frän bredare bas lancettlikt lineära fjäll. Bladen äro isynner- 

 het utmärkta genom sin oftast tydligt glaucescenta färg och de vid basen företrädesvis ut- 

 vecklade och fa, utstående eller någongång bakätrigtade gröfre till finare, oftast på ena 

 sidan längre flikarne eller tänderna. Bladbasen är vanligen långt nedlöpande på det uppåt 

 bredare och med fria flikar eller tänder försedda skaftet. För öfrigt är tandningen gles 

 och kort samt ojeran och försvinner vanligen från midten af bladen eller antydes endast 

 svagt. Stundom blir bladet till större delen helbräddadt. Stjelkbladen äro lika mycket 

 eller mera varierande till tandningen än rosettbladen, än (isynnerhet de öfre) helbräddade, 

 än med några grofva, ojemna tänder vid basen och än utefter hela kanten korttandade 

 — syltandade och någon gång med temligen långa, smala basalflikar och m. 1. m. spjutlik 

 bas. Om endast ett sjelkblad är utbildadt är det vanligen kortskaftadt men ofta alldeles 

 oskaftadt. Ai-o flera utbildade, är det nedre vanligen ra. 1. m. skaftadt och fästadt nära 

 basen. För öfrigt variera de mycket till formen, ibland smalt lancettlika, ibland bredt 

 äggrundt lancettlika men vanligen långt och skarpt spetsade. Rosettbladen äro äfven till 

 lönnen mycket varierande, ibland till största delen omvändt äggrunda till omvändt afianga, 



