KONGL. SV. VET. AKADEMIENS HANDLINGAR. BAND 25. N:0 3. 145 



ovato-elliptica ad medium late et sparse hand profunde dentata — acute undulato- 

 dendata basi + contracta — subtruncata (v. subcordata) apice late et abrupte 

 rotundato-obtusa mucronata, interiora majora et saape longius petiolata ovata ( — ovato- 

 oblonga) v. elliptica subrhomboidea + acuta denticulata — breviter et sparsim 

 serrato-dentata v. undulato-dentata basi cuneata acutius dentata. Folium cåulinum 

 iivfiraum majus ovali-laneeolatura sat petiolatum ad basin v. in inferiore parte caulis 

 insertum acutum argute et subirregulariter hand crebre dentatum ad basin decur- 

 rentem v. eontraetam subobtusam dentibus v. laciniis paueis brevibus longis argutis 

 instructurn, magis (praasertum in petiolo) pilosum et floccosum, v. minus, lanceo- 

 latum — sublineare alte insertum, summum + anguste lanceolatum — lineare 

 breviter petiolatum. Anthela vulgo 4 — 6-eephala paniculata et fere simplex parva 

 sat contracta ramis gracilibus arcuatis (v. subarcuatis) aequantibus v. parum super- 

 antibus pedicellis mediocribus acladioque 5 — 10( — 15) mm. longo dense canofloccosis 

 et glandulis longis gracilibus — sat validis nigris sparsis — densiusculis obtectis. 

 Inrolucra sat elongata + gracilia diluta e viridi cinerascentia variegata basi ovata 

 postea subrotundata. Squamce angustae — sat angustae sublineares (basi 1 — 1,2 mm. 

 lata?) sensim in apicem comatulurn obtusiusculum — obtusum attenuata?, exteriores 

 sat breves lineares angustiores, intima? päucae cuspidata?, om nes usque ad apices 

 floccis albis densiusculis, in marginibus densius confertis et lineam albam formantibus, 

 vestitis et glandulis longis + gracilibus densis iisdem brevibus et interdum pilis 

 (paueis v.) solitariis immixtis obtectis. Calathiinn sat obscure luteum + radians. 

 LigulcB glabra 1 . Stylus subluteus — sat obscurus. 



Inv. 10 - n (-T g) D. 30—35, L. m. 2,5 mm. 



4,5— 5(— 6) ' 



Denna särdeles vackra form är otvifvelaktigt nära beslagtad både med föregående 

 och H. * informe, men skild från båda genom sina öfverallt rikligare stjernludna, brokiga 

 holkar, hvilka liksom skaften äga långa, svarta, vanligen smala, men temligen storhufvade 

 glandier, som skarpt afbryta mot luddet, isynnerhet på de ljusgråa skaften, der det är 

 tätt samladt och tilltryckt. På holkarne förekomma äfven bland de större glandierna små 

 och korta i ungefär lika stor mängd och stundom några få (isynnerhet på äldre holkar) 

 eller enstaka, långa, temligen grofva, långt svartfotade hår, hvilka oftast dock helt och hållet 

 saknas. Till bladformen och de långa bladskaften påminner den mycket om H. * informe, 

 äfvensom till tandningen, hvilken är gles och föga djup samt ofta vinklig utom vid basen, 

 hvarest stundom, isynnerhet på de inre bladen, några la smala tänder bli mera fram- 

 trädande. Hårigheten är dock betydligt svagare. Häri äfvensom till stjelkbladets form 

 och skarpare tandning eller stundom vid basen större flikighet och benägenhet att bli 

 skaftadt äfvensom till den ej sällan tvära basen liknar den H. * striatulum. Rosettbladen 

 äro dock mycket trubbiga, isynnerhet de yttre, hvilka ofta äro rundade och gerna hafva 

 tvär eller intryckt till något hjertlik bas. Stjelkbladet är nästan alltid spetsigt, stundom 

 långspetsadt. Påminner ej obetydligt i tandningen och formen af det inre rosettbladet 

 och stjelkbladet om H. * pendulum, hvilken starkt tenderar åt denna formserie. De yttre 



K. Sv. Vet. Aknd. Handl. Band 25. N:o 3. 19 



