146 II. DAHI.STEDT, BIDRAG TILL SYDÖSTRA s\ KIMi.KS IIIEKACir.M-FLORA. 



bladen erinra' ofta mycket om dem hos H. * expallescens. På öppna, soligare ställen bli 

 bladen mera kortskaftade och isynnerhet undertill längre och tätare håriga. Hos dessa 

 former få holkarne särdeles rikt utveckladt stjernludd (alltid tätare mot fjällkanterna), 

 hvilkct i förening med den något blygrå färgen på fjällens ryggar, den genomlysande 

 gröna färgen i kanterna och de langa, mörka glandierna gifva dem ett karaktäristiskt och 

 i ögonen fallande gråbrokigt utseende, som äfven ehnrn ej i så hög grad bibehåller sig 

 på skuggiga ställen. Till indumentets fördelning på holkarne erinrar den rätt mycket om 

 H. * cinerellum (Dahlst., Hier. exs., fasc. II. n. 31). 



Ofta får äfven denna form två väl utvecklade, skattade stjelkblad. Den erinrar då 

 rätt mycket om vissa former af H. * spar sidens med korttandade blad, med hvilken den 

 torde vara beslägtad, såsom bladens form och holkarnes beklädnad angifva, men den är 

 lätt skild bland annat genom sina smalare och genom det rikare luddet mera gråbrokiga 

 holkar samt smalare, mera jemnbreda fjäll, genom sina skaftade stjelkblad, långskaftade 

 basalblad och sin mera utpräglade silvaticum-hahitus, genom lägre och trubbigare samt 

 mera bugtig, längre upp mot spetsen uppstigande tandning hos bladen samt genom de ofta 

 bland holkarnes glandier utvecklade håren och längre, kraftigare glandelhårighet. Fram- 

 förallt är den utmärkt genom sina vanligen ej stora, bleka blad, af hvilka de yttre äro 

 nästan rundade med tvär till svagt intryckt bas, de mellersta med äggrund eller svagt 

 hjertlik bas, alla trubbade, och de inre med nedlöpande, vigglik bas och vanligen af m. 1. m. 

 lancettlik, ofta genom de på midten mera framträdande tänderna något rhombisk form och 

 temligen spetsade samt genom de långa och vanligen smala, af det företrädesvis i kan- 

 terna af fjällen, som äro bredt och lifligt grönfärgade, hopade luddet och de täta, ora- 

 vexlande långa och korta, mörka, storknappiga glandierna brokiga holkarne med smala, till 

 större delen trubbiga och nästan jemnbreda fjäll. Tandningen är vanligen ej djup men 

 bred och rätt skarp. Oftast få bladen genom den låga och något oregelbundna tandningen 

 i sina kanter ett vågigt eller vinkligt utseende. 



Anträffad i Småland i Eksjö s:n, Smedstorp (förf.), Forserums s:n, Lättarp och Oggestorps s:n, Hiegöl i 

 skuggiga eller sidländta ängar (K. Johansson) och i Jemtland, Odensalastugan (C. F. Sundberg). 



H. * Jolianssonii n. subsp. 



Caulis 35 — 50 ctm. 0—1 folius gracilis — crassiusculus, inferne sat dense pilosus, 

 superne sparsim v. rare pilosus et sparsim floccosus glandulis minutis — brevibus raris 

 sub anthela sparsis vestitus. Folia rostihtria plerumque longe petiolata bete viridia, 

 exteriora minora subcordato-ovata - late ovalia minute denticulata + obtusa, in- 

 termedia + late — anguste ovalia — elliptica basi rotundata — abrupte contracta v. 

 parum descendente sparsim et obtuse undulato-dentata v. aeute dentata basi s;ep<- 

 longius et subinaHjualiter dentata breviter acuta — obtusiuscula, intima majora ovato- 

 elliptica — elliptica basi abrupte contracta — leviter et oblique descendente, argutius 

 et longius dentata, c;eteruni sparsim dentata- — denticulata + acuta, supra rare- — sparsim 



