KONGL. SV. VET. AKADEMIENS HANDLINGAR. BAND 25. N:0 3. 147 



pilosa, subtus densiuscule in nervö dorsali subefloccoso sat dense et longius pilosa, 

 marginibus breviter et sat dense ciliata, petiolis pilis densiusculis + longis sat 

 villosis. Folium caulinum sat raagnum + ovato-laneeolatum basi + obliqua cuneata 

 inaequaliter et longe + argute et profunde dentatum — ineisum dentibus paucis in 

 petiolo srepe decurrentibus, caeterum argute et sparsim dentatum + longe cuspidatuni 

 et + longe petiolatura sat glabrum. Anthela oligocephala läxa + simplex paniculata 

 ramis + distantibus + erectis leviter arcuatis superantibus pedicellis inediocribus 

 sub involueris + incrassatis acladioque 10 — 25 mm. longo viridi-fuscescentibus, 

 floccis sparsis — densiusculis, glandulis validis nigris sat longis et minutis sparsis 

 — densiusculis sub involueris sat densis obtectis. Involucra sat elongata + vires- 

 centia basi ovata postea rotundata. Squamce latiuscula? elongata^, exteriores brevissimee 

 sublineares — subtriangulares + obtusa?, intermediär + obtusa? — obtusiuscula* et in- 

 tima? + acutae elongate triangulares sensim angustata? apice + comosse et in 

 marginibus latissime et clare viridibus superne sat late et dense inferne + anguste et 

 sparsim floccosa», ceterum rare — sparsim stellatae et glandulis nigris longis validis 

 iisdem minutis densiusculis et pilis obscuris raris immixtis obtectis. Calathiuni + au- 

 reum, radians. Ligulce pnesertim interiores + longe at sparsim ciliatse. Stylus luteus. 



Inv. *?=j?, D. 30—35, L. m. 2,5—3 mm. 



Denna anmärkningsvärda form utmärker sig genom de jemförelsevis föga håriga, ljusa 

 bladen med gles och pa de yttre bladen trubbig, på de inre spetsig och vid basen af de 

 inre och stjelkbladet lång och skarp, men äfven der gles och ojemn tandning, m. 1. m. ned- 

 löpande eller rundad, endast hos de yttre bladen svagt hjertlik bas, gles och fåblomstrig vippa 

 med upprätta, föga böjda grenar, långa holkar med vid basen breda, småningom i en van- 

 ligen trubbad och hårtofsad spets sammandragna fjäll, hvilka äro bredt och rent (isynnerhet 

 hos de inre) grönkantade och i kanterna upptill temligen bredt och tätt, nedtill smalare 

 och glesare stjernludna samt jemte skaften klädda af omvexlande långa och korta, ganska 

 grofva, medelmåttigt tättsittande glandier, som på holkarne äro blandade med några få 

 mörka hår, glest cilieradt kronbräm samt gula stift. Bladen äro temligen tunna, ganska 

 långskaftade och vanligen med grund och gles tandning. De inre och stjelkbladet äro isyn- 

 nerhet glest skarptandade af korta och långa, smala, oregelbundet sittande tänder och lång- 

 spetsade, det sednare vid basen med tätare eller glesare, långa, skarpa tänder och flikar af 

 olika längd, som ofta på ena sidan nedstiga på skaftet; de yttre äro vanligen grundt 

 trubbtandade eller bugttandade och trubbiga. Basen är endast hos de yttre något hjertlik 

 eller rundad, hos de inre m. 1. m. vigglikt nedlöpande eller hopdragen och något tvär. 

 Stjelkbladet är vanligen stort, långskaftadt och fästadt pa stjelkens nedre del, stundom 

 ända vid basen. Stjelkens nedre del och bladskaften äro m. 1. in. mörkt violetta. Står 

 temligen fristående, men liknar habituelt rätt mycket H. * crassiceps, dock troligen be- 

 slägtad med H. * sparsidens. Med //. * d iqdidens b trilineatwm torde den äfven i någon 

 mån vara beslägtad. Holkarnes form och beklädnad, det cilierade kronbrämet m. m. 

 häntyder äfven på slägtskap med H. ciliatum, med hvilken den stundom till bladen 

 älven har några öfverensstämmelser. Till holkarne har den i anseende till de breda, klart 



