KONGL. SV. VET. AKADEMIENS HANDLINGAR. BAND 25. N:0 3. 157 



dense ciliata, petiolis sat latis + alatis longe et sat dense villosis, exteriora + ovalia 

 — ovali-elliptica basi + abrupte contracta v. subcordata, + obtusa integerrima — 

 late et obtuse dentata, intermedia + ovali — ovato-elliptica — oblonga breviter 

 acuta — obtusiuscula + breviter late et obtuse (siepe irregulariter) dentata, basi + 

 decurrente crebrius et profundius dentata, interioria + ovato-oblonga — ovato-lan- 

 ceolata sat acuta, intima longe acuta, crebrius et profundius et praecipue ad basin 

 descendentem v. contractani — oblique subhastatam saepe inaequaliter et + grosse 

 inciso-dentata v. omnia superiore parte subintegra. Folium caulinum v. 1 breviter 

 petiolatuni + ellipticuni — lanceolatum + crebre et acute et inaequaliter, praesertim 

 ad basin + longe descendentem, dentatum v. subintegrum in apicem -fc longum 

 integrum acutiusculum — acutum protractum. Anthela sat läxa simplix — sub- 

 composita paniculata ramis parum distantibus subrectis patulis v. suberectis pedi- 

 cellis mediocribus — sat longis acladioque 15 — 30 mm. longo tomentellis — sat 

 tomentosis glandulis tenuibus obscuris densiusculis v. sat densis et pilis + obscuris 

 brevibus tenellis ± sparsis obtectis. Involucra sat elongata subcrassiuscula virenti- 

 nigra — sat virescentia subfusca basi ovoidea postea subrotundata. Squamce sat 

 angustse e basi latiore in apicem floribus virgineos + longe superantem obtusius- 

 culum — acutum (v. cuspidatum) + lividum sensim attenuatae, parum v. vix co- 

 matae, exteriores breves anguste lineares obtusiusculse + comatae, marginibus vix v. 

 tenuissime sa"pe usque ad apicem squamarum superiorum flocciferae, pilis tenuibus 

 brevibus — mediocribus obscuris subdensiusculis ( — sparsis) et. glandulis minutis 

 nigris parcius vestita\ Calathium luteum, parum radians. Ligulce apice glabraa. 

 Stylus + obscurus. 



Inv. ,"~ ,, , D. c. 35, L. m. ad 3 mm. 



0,5— fa 



Står i närheten af H. * aquiliceps, hvilken den liknar till holkarnes beklädnad och 

 fjällens form, spetsighet in. m., men skild genom de smalare fjällen, hvilka hafva mera 

 grönaktig färg, ljusare korgar med långa krontänder, ljusare blad af ej sa tydligt lökgrön 

 färg, hvilka afvika till formen och hafva trubbigare tandning och vanligen nedlöpande, 

 endast hos de yttre, något tvär eller hjertlik, ehuru hopdragen bladbas, kortare, mera 

 vingade oeh vanligen mindre kolorerade bladskaft samt kvastlik, aldrig flocklik korgställ- 

 ning. Ännu närmare står den dock till föregående, men skiljes väl från denna genom 

 holkarnes och fjällens form och beklädnad. Stjernluddet i fjällkanterna framträder än 

 såsom en tydlig men mycket svag och hufvudsakligast uppåt mera synlig strimma, än är 

 det nästan aldeles försvinnande och för sin gleshet knappast synligt, ehuru det aldrig 

 saknas helt och hållet. Bladen äro i allmänhet mycket trubbiga, endast de innersta ibland 

 långspetsade. På solöppna ställen få de grund oeh trubbig, vid basen djupare och tätare, 

 på de inre något ojemt flikig och på bladskaftet nedstigande tandning; på skuggiga och fri- 

 skare ställen bli bladen deremot mera ojemt men trubbigt vecktandade och bugtiga, vid basen 

 trubbigt och groft eller mera spetsigt tättandade och oregelbundet flikade med utstående 

 eller stundom bakåtböjda tänder. Vanligen är basen nedlöpande eller stundom något hop- 

 dragen, snedt pillik, hos de yttre tvär till hjertlik. Bladen variera till formen frän m. 1. 



