160 II. DAHLSTÉDT, BIDRAG TILL SYDÖSTRA SVERIGES HIERACIUM-FLORA. 



det temligen rikliga stjernluddet på bladen och den intensivt violetta fätrgen på blad- 

 skaften och stjelkens nedre del. Genom dessa och andra sina egenskaper visar den sig i 

 vissa afseenden förbinda formserien //. * psepharum — maculosum — pendulum bland 

 Subccesia med //. * pkilant/irax. Likaså förbindes den också utan tvifvel jemte före- 

 gående genom //. * lepistoides med H. * mundulum och genom följande underart med 

 H. * canipes. 



Inom området anträffad i Smaland, Latmaskede s:n, mellan Aspelund och Bokelund; Forserums s:n, Kum- 

 seryd (K. Johansson). Utom området funnen flerestädes i Stockholmstrakten såsom på Djurgården (S. Almquist 

 oeli fört'.) samt i Södermanland, Brännkyrka s:n, Jakobsberg och Vinterviken (S. Almquist och förf.), der jemte 

 en blekgrön, mera normal form en form med glaucescenta till blygrå blad och långspetsade hoikfjäll (f. glaucescens) 

 förekommer, hvilken likväl synes öfvergå i hufvudformen och måhända utgör en relikt af den svagt, men dock 

 i vissa afseenden skilda fjällformen: Helsincjland, Söderhamn allmän (A. Magnusson) och säkerligen allmän i 

 Norrlands kustprovinser, der den anträffats upp till Skellefteå (C. Melandek): Herjedalen, Funnäadalen, sparsamt 

 (förf.): Jemtland på Äreskutan (S. Almquist, O. Juel, A. Magnusson m. fl.), der den förekommer ymnig ända 

 upp i lägre fjällregionen, pä sednare stället i den nyss omnämda, något skilda fjällformen. — I Dalarne, Silfs- 

 bergs s:n (Fr. Lönnkvist) förekommer en modifikation, närmast anslutande sig till deu småländska formen, men 

 med holkarne ännu gråare af stjernludd, för öfrigt i alla karaktärer lik hufvudformen. 



4. H. * aquiliceps n. subsp. 



Caulis mediocris — altus, 30 — 60 ctm., — 1 folius, viridis, fere glaber, 

 superne leviter stellatus glandulis et pilis solitariis obsitus. Folia rosularia + hite- 

 scenti — prasino-viridia, subtus pallidiora stepe + violacea, supra rare pilosa v. fere 

 depilata, subtus sparsim — densiuscule in nervö dorsali leviter fioccoso sat dense 

 et longius pilosa, marginibus densiuscule — sat dense ciliata, petiolis longis molliter 

 et + dense \ illosis, exteriora brevia + ovata — ovalia v. subrotundata basi obtusa 

 — cordata denticulata — obtuse dentata + obtusa, intermedia + ovalia — ovata 

 v. ovato-oblonga 4- inaequaliter et argute dentata — denticulata, basi profundius et 

 longius reverso-dentata — angusta hastato-cordata v. subobtusa — subrotundata, 

 + obtusiuscula, interiora + ovato-lanceolata — lanceolata v. oblonga + longe et 

 acute et + irregulariter dentata basi sappius hastata dentibus + reversis inaaqualibue 

 acutissime et + profunde incisa, obtusiuscula ■ — breviter acuta. Folium caulinum 

 + longe petiolatum + ovali ovato-lanceolatum — subtriangulare breviter — 



longissime et angustissime acutum denticulatum ad basin sa>pe hastatam (x. eon- 

 tractam) longe subulato-dentatum — argute et inaequaliter incisum. Anthela sat 

 läxa sim[>lcx — subcomposita paniculata — (sa?pe simpliciter) umbellata ramo in- 

 terdum uno alterove + distante aucta, ceterum ramis pedicelliscjue longis + eon- 

 gcstis + patentibus leviter arcuatis ■ — subrectis obsenris acladioque 10 — 30 mm. 

 longo parce v. sat dense et adpresse tloccosis pilis brevibus + obscuris raris — 

 sparsis et glandulis minutis paullo frequentioribus \'. rarioribus obtectis. hir<ih(<T<t 

 elongata basi ovoidea postea subrotundata, obscure atro- v. fusco-viridia. Squama 

 sat lata 1 sublaxaa seiisim in apicem acutum — subulatum piceum comatulum attenuatae 



