168 II. DAIII.STEDT, BIDRAG TILL SYDÖSTRA SVERIGES HIERACH\M-EL< >RA. 



limbatae glandulis densis — confertis vulgo brevibus et pilis brevibus — mediocribus 

 + obscuris v. fuscis sparsis - densis obtectis. Anthela läxa fnrcato-panienlata 

 ramis longis sat rectis v. + contracta paniculata ramis + arcuatis. Styli lutei v. 

 obsötiri. Ligulce nunc omnes brévissirae et sat dense ciliolatse nunc interiores bv& 

 vissime riliatre v. omnes glabrae. 



Hithörande former intaga en egendomlig medelställning mellan Suboéesia och vissa 

 Subvulgata, en del närmande sig mera den förra gruppen, en del mera den senare. Alla 

 utmärka sig genom sina grundt och bredt tandade, vid basen, som oftast är sned och 

 os\ inmetrisk, vanligen äfven oregelbundet grofflikade eller groftandade blad samt tätt 

 glandulösa och mer eller mindre korthåriga. holkar med täta eller spridda, till större delen 

 af sin längd eller helt. och hållet, mörka hår, temligen breda, ofta triangulärt lancettlika 

 fjäll med stundom rätt bred af glest till tätt stjernludd bildad strimma i kanterna. Till 

 holkarnes beklädnad stå de närmast formerna af följande artgrupp, men skilja sig i all- 

 mänhet genom kortare, mörkare och ofta mindre tät och mindre framträdande hårighet, 

 den mera utbredda vippan med i allmänhet längre och alltid rakare grenar och korgskaft, 

 örtståndets svagare hårighet samt bladens trubbigare, bredare, mindre täta och vid basen 

 gröfre tandning. För öfrigt visa de olika formerna på olika sätt förenade likheter med 

 ofta vidt skilda former af Suhccesia och Subvulgata, ehuru de på grund af sina flesta 

 karaktärer torde böra föras till den senare gruppen. Så står t. ex. H. * sarcophyllum 

 (och ännu mera H. * molybdinum Stenstr., som är nära beslägtad både med denna och 

 H. *gracilipes) till bladens form och tandning, deras svagare och glesare bärighet, men 

 undertill rikligare beklädnad af stjernludd, deras färg och konsistens m. in. nära sådana 

 former af Subccesia, som H. *stenolepis, H. * sublividum och i/. *cw.no-iii<jrescevs\ till 

 holkarnes beklädnad åter liknar den mera följande grupp, men äfven //. ciliatum, med 

 hvilken den för öfrigt öfverensstämmer till det tätt cilierade kronbrämet. (Af S. Al.m- 

 quist har också en form af densamma blifvit förd som var. af nyssnämda art.) H. *grä- 

 cilipes står såsom nämnts nära H. * sarcophyllum och ändå närmare H. * molybdinum men 

 äger på samma gång karaktärer, isynnerhet hos holkarne, som starkt påminna om H. 

 orbicans. II. * obliquifolium är nästan intermediär mellan H. * sarcophyllum och //. pel- 

 lucidum, om hvilken senare den mycket erinrar till bladen och holkarnes allmänna ut- 

 seende, hvaremot den till den vida och långgreniga vippan påminner om Subccesia och 

 äfven om en del former af If. panceolum, hvilken tydligen är nära slägt med hela denna 

 grupp. H. * expaliidiforme är mycket närstående föregående men är af alla hithörande 

 formci- närmast, slägt med //. *sagittatwni (med hvilken den en tid förenades af S. Alm- 

 quist) men har äfven till bladen en påfallande likhet med //. pelhicidum. De öfriga hit- 

 hörande formerna, H. * eapallidum Norrl. och H. * acrogymnon G. A:n Mal.me, hvilka äro 

 hvarandra mycket närstående och af hvilka den sistnämnda står närmast H. *- gracilipes, 

 förbinda i sina karaktärer på annat sätt //. sagittatum med Subccesia, af livars former de 

 ha största slägtskaprn med H. *maculosum och beslägtade. Slutligen intar //. *plumu- 

 ligerum en egendomlig raedelställnimg mellan H. *stenolepis och //. * obliquifolium pa 

 samma gäng den har tydliga anknytningspunkter hade med Oreadea och Andryaloidea, 



