KONGL. SV. VET. AKADEMIENS HANDLINGAR. BAND 25. N:0 3. 179 



hår samt det på bladskaften, ryggnerverna och stjelken rikliga stjärnluddet. Härigenom 

 erinrar den både om vissa Åndryaloidea och om en del Oreadea, af hvilka den habitnelt 

 äfven i hög grad påminner om H. * Schmidtii Tausch. För öfrigt erinrar den, som sagdt, 

 i bladform och bladfärg både om H. ^stenolepis och H. * ''sarcophyllum och är habitnelt 

 ofta anmärkningsvärdt lik den förra. Till holkarnes och fjällens form liknar den på en 

 gång H. *stenolepis och H. * obliquifolium och till deras beklädnad isynnerhet den senare? 

 ined hvars lågväxta former den till växesätt och inflorescensens utseende ej sällan har stor 

 likhet. Påminner äfven till holkarnes beklädnad om H. *fuseocinereum Nokrl. Såsom 

 häraf framgår förenar den genom sina karakterer de nyssnämnda formerna och grupperna 

 med hvarandra och är sålunda ett intressant och talande bevis för den nära slägtskapen 

 mellan de sednare och Vulgata. 



Den är funnen i Dalsland i rikligt antal i Gunnarsnäs s:n, Rostock (A. Fryxell). 



H. SAGITTATUM (Lbg.) 



Caulis altus gracilis — sat crassus, inferne leviter — dense et molliter pilosus 

 et stellatus, superne snbglaber — densiuscule pilosus rare — dense glandulosus fiocco- 

 sus — tomentellus. Folia rosularia laete — obscure gramineo-viridia mollia, supra 

 sparsim — densiuscule, subtus et in petiolis densiuscule — dense et molliter pilosa 

 rare stellata, + ovata — ovato-oblonga v. ovato-lanceolata vulgo lata + obtusa, 

 intiinum angustius magis acutum basi ovata v. + cordato-hastata magis dentata — 

 valde laciniata, ceterum obtuse — acute dentata — subintegra; folia caulina 1 — 2 

 petiolata argutius dentata — subintegra ovato-lanceolata — ovata + acuta basi 

 ovata — cordato-hastata. AntheJa raro läxa paniculata ramis longis subrectis v. 

 minus curvatis vulgo contracta paniculata apice subumbellata ramis valde curvatis 

 toinentosis + glandulosis et pilosis. Involurra mediocria canescentia — fusco- 

 canescentia + variegata squamis angustiusculis linearibus v. lanceolatis — ovato- 

 lanceolatis marginibus saepius convexis anguste — late floccoso-limbatis, ceterum 

 dorso sat dense — rare stellata; glandulis subdensis — confertis vulgo parvis et 

 pilis mollibus subobscuris — dilutis sparsis — confertis (raro nullis) obsitis. Styli 

 lutei v. obscuri. Ligulce glabrae v. interiores + ciliatte. 



En ganska naturlig grupp af former, alla öfverensstä mmande genom sina mjuka, 

 rikhåriga, ljust eller mörkt gräsgröna blad och rikhåriga samt rikt glandelhåriga, medel- 

 stora holkar med temligen breda, oftast till större delen trubbade fjäll, hvilka i kanterna 

 äga en m. 1. ni. bred och tydlig strimma af stjernludd och på rvggen hafva glest till 

 ganska tätt, oftast af håren och glandierna nästan skyldt stjernludd. Till följd af de 

 öfvervägande ljusa eller åtminstone ljusspetsade, långa håren och rikliga stjernluddet, och 

 till följd af att glandierna oftast äro små, få holkarne oftast en gråaktig anstrykning. 

 Bladen variera inom gruppen från nästan helbräddade till djuptandade och vid basen 





