KONGL. SV. VET. AKADEMIENS HANDLINGAR. BAND 25. N:0 3. 187 



med ganska rikt, mot kanterna något tätare ludd och dessutom klädda af små, sparsam- 

 mare till talrikare, brunaktiga glandier och fina, mörka eller gråa hår. Bladen äro tem- 

 ligen kort men ganska tätt håriga, undertill isynnerhet på medelnerven m. 1. in. stjernhåriga 

 och ofta violett färgade liksom stundom de nedåt mycket breda skaften. De variera för 

 öfrigt efter ståndorten något till hårighetens riklighet. Hos magra exemplar blir tand- 

 ningen mera vinklig, hos frodigare exemplar djupare och mera veckig. Med afseende på 

 vippans bildning liknar denna form rätt mycket H. *aquiliceps (hvilken dock har rakare 

 grenar, då denna deremot har starkt bågböjda, hvari den öfverensstämmer med H. *sagit- 

 tatum), derigenom att holkskaften äro mycket långa och tendera att utgå vid basen af 

 grenarne, isynnerhet då inflorescensen är flocklik. Stundom är korgställningen mycket 

 rik och sammansatt. Sina närmaste slägtingar har den utan tvifvel i föregående form 

 och H. *informe, genom hvilka, livad beklädnaden på holkarne beträffar, bildas en full- 

 ständig serie med ständigt aftagande hårrikedom och tilltagande glandelharighet till H. 

 *mhcinerellum. Ar tydligen äfven slägt med H. *sagittatum, ehuru den tillhör en med 

 denna paralell formserie. 



Inom området anträffad på följande ställen: Östergötland, Sunds s:n, (iraby, på några ställen ymnig 

 (förf.): Småland, Askeryds s:n, Bordsjö på flera ställen ymnigt bland H. *sa<jittatum (förf.) och Forserums s:n, ltum- 

 seryd (K. Johansson). 



Till denna grupp hör utom H. *informe sannolikt äfven H. *arrosum Stenstr. 

 Verinl. Archier. p. 14, hvilken till holkarnes indument ansluter sig till H. ^expallescens, 

 men har betydligt tjockare holkar, och i bladform oeh tandning samt bladens anordning 

 i hög grad närmar sig vulgatum-tyipen. Serdeles intressant är den isynnerhet för sitt 

 närmande i karakterer till H. subramosum Lönnr. var. trichellum (Daiilst., Hier. exs., 

 fasc. III, n. 51), till hvilken den bildar öfvergång eller motsvarar på samma sätt som 

 andra sagitta tum-artade former närma sig eller motsvara öfriga former af H. subramosum. 

 Den är för öfrigt analog med H. *tenebricosum. 



4. H. * philanthrax Stenstr. 



H. silvaticum L. subsp. 11 pellucidum L^st. var. 4 Almqu. Stud. p. XX. — H. 

 sagittatum (Lindeb.) var., Norrl. Bidr. pag 89 et Hier. exs. n. 105. — H. *philanthrax 

 Stenstr. Verml. Archier. 1889. 



Caulis 30 — 50( — 75) ctm altus gracilis flexuosus — 1( — 2) folius, inferne pilis 

 tenellis brevibus — brevissimis + densis hirtus leviter stellatus, superne pilis brevi- 

 bus + pubescens + floccosus — tomentellus, superiore parte rare et minute apice 

 etiam sat dense — dense et breviter nigro-glandulosus. Folia rosularia tenuia mollia 

 lutescenti-gramineo-viridia, subtus pallidiora subcinerascentia dense et molliter in 

 nervö dorsali vix floccoso densissime et longe pubescentia, supra siepius (in apricis) 

 valde maculata breviter et dense hirta, marginibus breviter et molliter dense — 



