KONGL. SV. VET. AKADEMIENS HANDLINGAR. BAND 25. N:0 3. 197 



blifvit afbrutna. Dessa äro sannolikt transformerade enkla hår. För öfrigt träffas isyn- 

 nerhet på äldre holkar, obetydliga, enkla hår, hvilka ej äro hvitspetsa.de och i öfrigt äro 

 af samma utseende som glandierna och vanligen genom sin korthet äro dolda bland dem. 

 Detta förhållande är serdeles intressant emedan man här synbarligen har för ögonen en 

 ombildning af indumentet, hvilket spelar en så betydande rol vid formbildningen, men 

 oaktadt sin stora vexling inom samma grupp af former dock sa allmänt, om man frånser 

 ståndortens inflytande på färgen och i kvantitativt afseende, äger en utomordentlig konstans 

 hos hvarje serskild form. Detta synes visa att indumentet, hvilket är det första som 

 lider inverkan af ståndorten, äfven är det första synliga uttrycket för en begynnande 

 variation. 



Bladskaften och nedre delen af medelnerven samt stjelkens nedre del äro alltid mörkt 

 violetta och äfven de yttre bladens undersida blir helt eller fläckvis violett i motsats till 

 föregående underart. Den visar någon analogi med H. * integratum och H. *variicolor med 

 afseende på bladen, men ej i afseende på holkarne, hvilkas fjäll äro mera tegellagda. Med 

 dessa former är den sannolikt äfven beslägtad, liksom hela den grupp, till hvilken den hör. 

 Med H. * subcinerellum är den analog med afseende på saknaden af enkla hår på holk- 

 fjällen. 



Anträffad i Småland, Forseruins s:n, i skogsängar i ett mindre antal exemplar (K. Johansson). 



8. H. *subunctiusculum n. subsp. 



< 'milis gracilis 1-folius, inferne pilis mollibus longis sparsis obsitus leviter stel- 

 latus, superne fe re glaber et magis stellatus, apice tomentellus v. sat tomentosus 

 glandulis solitariis — raris et pilis solitariis obsitus. Folia saturate viridia mollia, supra 

 rare sparsim et breviter pilosa, subtus subglaucescentia sparsim et in nervö dorsali 

 leviter floccoso densius et longius pilosa, marginibus breviter et subdense ciliata, pe- 

 tiolis sat longis basi violascentibus et + alatis pilis tenuibus longis + densis villosis; 

 basalia in rosulam 3 — 4-foliam approximata, exteriora late ovalia — obovata obtusa 

 subintegra leviter angulata, intermedia et intima elongate ovata — ovato-oblonga 

 obtusa — breviter acuta, sparsim et minute denticulata — crebrius et obtusiuscule 

 undulato-dentata v. fere integra basi ovata — subcordata dentibus paucis magis 

 prominentibus retroversis v. patentibus instrueta; caulinum medio caulis insertum 

 breviter ovato-lanceolatum v. lanceolatum basi obliqua subsagittata v. cuneata sub- 

 integrum v. leviter undulato-denticulatum basi interdum etiam dentibus solitariis magis 

 conspicuis pneditum + acutum — subulatum. Anthela pauciHora paniculata läxa 

 ramis arcuato-erectis superantibus pedicellis ± longis acladioque 20— 25 mm. longo 

 dense tomentosis glandulis solitariis — sparsis (pnesertim sub involucro) v. subnullis 

 et pilis raris — sparsis obtectis. Involucra sat elongata gracilia + obscure atro- 

 viridia basi ovata postea rotundata. Squamce sat angustae, exteriores breves lineares, 

 interiores lanceolata', ornnes fere totae v. dorso late obscura? ± obtusa', intima; sub- 

 acutae + viridi-marginata^, omnes apice levissime comata?, marginibus floccis sparsis 



