198 H. DAHLSTEDT, BIDRAG TILL SVERIGES HIERACIUM-FLORA. 



striam angustam + conspicuam formantibus obtectae, ceterum leviter v. vix stellatrc 

 glandulis nigris brevibus sparsis et pilis brevibus obscuris densiusculis vestitae. Cala- 

 thium sat obscure luteum, sat radians. Ligulce apiee glabrae. Stylus + fnligineus. 



Utmärkt af sina oftast nästan helbräddade eller af grunda, vanligen ej tättstälda 

 tänder i kanten ni. 1. m. vågiga, blad med rundad eller något intryckt bas, som ofta är 

 försedd med några fa korta, utåt- eller bakåtrigtade tänder, oftast helbräddadt stjelkblad 

 med nedlöpande eller snedt pillik och då något tandad bas, gles, fåblomstrig vippa med 

 hvitludna grenar och skaft, af hvilka de förra vanligen äro utan glandier och har, de 

 sednare oftast hafva spridda hår och sparsammare eller under holkarne tätare sittande 

 glandier, samt teinligen långa, mörka, något brokiga holkar med spridda, ofta oliklånga, 

 mestadels korta glandier och teinligen täta. korta, till större delen af sin längd mörka har. 

 Till bladformen liknar den mycket H. * unctiusculum, hvaremot den till holkarnes och 

 fjällens form samt indumentets fördelning erinrar om H. * striatulum. Till H. * expallescens 

 närmar den sig genom sin rikligare hårighet men har sparsammare glandier på holkarne. 

 Med alla dessa är den sannolikt beslägtad, mest måhända med de tvenne sistnämda. 



Anträffad i Småland, Öggestorps s:n, Torp (K. Johansson) och i Södermanlad, Kila sm, Alberga S. 

 Almöuist). 



Eu mycket närstående form, måhända skild underart men kanske blott att uppfatta som varietct, afviker <renom 

 grönare holkar med rikligare stjernludd i fjällens kanter, något rikligare glandier och gröfre, styfvare, svarta här på 

 holkarne samt på skaft och grenar ganska talrika mörka glandier men färre hår. Till bladformen är den der- 

 emot aldeles öfverensstämniande. Jag upptar den tills vidare säsom varietet under namnet: ft crassipilum n. var. 



Funnen i Nevike vid Porla (E. Adlerz). 



