Træk av Søndmørs stenalder. 35 
Fig. 29 og fig. 30 tilhører en type av skiferspidserne, som 
ved sin spidse eller tvert avskaarne og flate basis danner en 
gruppe for sig. Typen er tidligere iagttat paa en boplads ved 
Allanenget i Kristiansund*'), som maa dateres til ganggravstid. 
Likesom de fleste skiferspidser er denne type ikke nogen lokal- 
form, men kjendes fra hele det skandinaviske omraade, hvor 
skifer anvendtes som redskapsmateriale. Hvorledes formen er 
opstaat er vanskelig at paavise, men jeg anser det ikke for ude- 
lukket at det er den simple flintflekkepil som er prototypen. 
Det er fra svensk hold paavist at det i hvert fald er flekke- 
pilen i sin mest utviklede skikkelse som ytterst ligger til grund 
for en form som fig. 31, og jeg tror at det ogsaa forholder sig 
slik for de norske spidsers vedkommende, da jo flekkepilen 
ogsaa er en i Vestnorge velkjendt form. 
Skiferknive er ved Korsen fundet i rikelig mængde, men 
altid kun i brudstykker. Alle er tildannet paa samme maate, 
nemlig av passende tynde skiferstykker, hvor den ene side er 
skarpslepet og den anden planslepet. Det er den samme enkle 
form for skiferknive som tidligere er kjendt fra flere bopladser 
med samme kulturpræg. Saa lette at fremstille som denne art 
knive var har de holdt sig længe i bruk og har derfor ingen 
værdi for kronologien, men de bidrager dog til at kaste lys over 
redskapskulturen, til hvis forstaaelse nærværende boplads i 
det hele har levert et godt materiale. Men den svigter os, hvis 
vi vil søke oplysning om flintindustrien i disse egnes yngre 
stenalder. Paa dette punkt staar den i skarp motsætning til 
alle andre bopladser som ved siden av skifersaker har ydet en 
række redskaper av flint og kvarts. 
Mulig er det jo at fortsatte gravninger her vil bringe et og 
andet for dagen, men der er dog undersøkt et saapas stort om- 
raade at bopladsen med tryghet kan karakteriseres som ualmin- 
delig flintfattig. De flintsaker som foreligger er repræsentanter 
for de almindelige redskapsgrupper, skrapere og pen 
samt en ildsten. 
Skraperne tilhører de ganske smaa former som tidligere 
bedst er kjendt gjennem Garnesfundet, men forøvrig forekom- 
*) A. Nummedal, Et bosted fra den yngre stenalder, Oldtidens 
festskrift til K. Rygh, s. 9 ff. Skiferspidsen ikke avbildet her. 
