Kvamshestens devonfelt. 



17 



sort noget fastere skifer der har været mindre bøielig og derfor 

 er mere opsprukket, og saa kommer tilspidsede partier av en for- 

 holdsvis haard gronlig skifer der delvis er presset ind i 

 konglomeratet; ogsaa denne skifer er gjennemsat av talrike fine 

 aarer, der gaar paa kryds og tvers. Konglomeratet bestaar av 

 skarpkantede, kantrundede og helt avrundede blokker og har i det 

 hele et utseende som konglomeratet længere vest i Storehestens 

 sydskrænt. Der er absolut ingen lagning at se, og stenene ligger 

 uten bestemt anordning, saaledes at en kan ligge med sin største 

 flate omtrent horisontalt, en anden omtrent vertikalt. Den underste 



Ved undre grense av konglomeratet i s. ø. væg av Kvamshesten. 



a = graagrøn vitrende skifer, hvis tykkelse længst tilhøire paa billedet er 65 cm, 

 : sort fastere skifer, 30 cm. tvk, c = haard g-ronlie skifer, d = devonisk konelome r at. 



del av konglomeratet er like ved grænsen likesom ved opgangen 

 til Bergevand gjennemsat av talrike smaa aarer eller sprække- 

 utfyldninger, hvis materiale har kittet sammen den engang opknuste 

 masse. 



Et udmerket indtryk av selve forskyvningsplanet under øst- 

 ligste del av Kvamshestens søndre steilvæg faar man ved at 

 betragte billedet fig. 4 hvor de to mænd staar langs efter grænsen 

 og peker paa denne. Ved nedramling av konglomeratet er der 

 her dannet utoverhængende fjeld. 



Efter at vi nu har studert forholdene langs devonfeltets syd- 

 grænse, vil vi se litt paa konglomeratets sammensætning litt 

 længere borte fra grænsen. Vi vil da begynde med Kvamshesten 

 'Storehesten) og derfra ta vestover. 



2 



