38 A. W. Brøgger. 



Svinesund og Gautelven, en viss" rolle i sidste halvdel av IX 

 aarh. I Ynglingasagaen har Snorre meddelt enkelte detaljer, 

 som særlig hvad navnene angaar ikke har nogen helt troværdig 

 karakter. Derimot er det vel ingen grund til at tvile paa at 

 traditionen i det hele er rigtig, — en kamp mellem Alvarheim- 

 dynastiet og Vestfoldkongene, som ender med de sidstes fuld- 

 stændige erobring av det nuværende Østfold omkring 900, eller 

 kanske senere. Ialfald ser det ut til at Harald haarfagre ved 

 riksdelingen er i fuld besiddelse av Vingulmark. 



Historien begynder i Ynglingasagaens kap. 48. Gudrød fik 

 den kone som heter Æwhild, og hun var datter av kong Æ^arin, 

 som var konge paa Alvheimar, og med hende fik han halve 

 Vingulmark. Deres søn var Olav som siden kaldtes Olav Geir- 

 siada-Alv. Men Alvheimar kaldte man dengang landet mellem 

 Raumelv og Gautelv. 



Olav fik imidlertid ikke beholde Vingulmark (kap. 49), for 

 nu hadde kong Ævgeirr.hele det kongerike og han satte sin søn 

 Ganda^ over dette. Gandalvs tre sønner er Hysing, Helsing 

 og Hake. Mot dem kjæmper Halvdan svarte, han fælder de to 

 første og vinder atter Vingulmark. Broren Hake drar til Alv- 

 heimar. Han og faren gaar siden mot Harald haarfagre, men 

 Hake falder i Hakedalen og Gandalv falder siden i sit eget 

 rike, hvorefter Harald er herre over hele dette til Raumelven. 

 Men siden er det mange som vender sig til Sveakongen, som 

 satte en jarl i Rånrike og gjorde Vingulmark utrygt for den nor- 

 ske konge, indtil Harald endelig erobrer det tilbake (kap. 15) og 

 siden herjer paa Rånrike. Siden er Vingulmark kongsættens 

 land og Haakon den gode gir det til Trygve og danekongen 

 siden til Harald grenske. (Olav Trygv. saga kap. 15). 



Navnet Alvheimar forekommer ellers ikke hverken hos 

 Snorre eller andre. Det maa dog ha været brukt og kjendt i 

 ældre tid. Ser man nu paa navnene i Ynglingasagaens kap, 48 

 iaar man mistanke om at det ikke ganske kan være iorden. 

 Skulde navnesættet ha sin oprindelse i Olav Geirstada-alvs til- 

 navn? Snorre tror øiensynlig lite paa at Olavs tilnavn har 

 noget med hans dyrkelse som landvætte at gjøre. Han sætter 

 det derfor uten videre i forbindelse med Alvheim, et navn som 

 bare findes her hos Snorre, og forklarer det av morens navn 

 og av morfarens. Derved faar han en naturlig tilknytning til 



