Johs. Bøe. 



senatorer enkeltvis. Lignende forestillinger faar vi om burgun- 

 dernes, hunnernes, avarernes og vestgoternes skatter. — Nu, 

 disse guldskatter ligger fjernet fra os, og at nordboerne skulde 

 ha nydt godt av dem, lar sig vanskelig paavise, selv ora en nær 

 forbindelse med de sydlige rasefæller synes sandsynlig, og 

 selv om vi, bl. a. i den hjemlige behandling av burgunder- og 

 østgotersagnkredsene, har en antydning i retning av denne for- 

 bindelse. Vi træffer da ogsaa navngivne nordboer hos folkene 

 i syd. (Kong Hrooulf). 



Helt anderledes stiller forholdet sig med den tribut som 

 de østromerske keisere allerede længe hadde betalt til sine ger- 

 manske naboer, en tribut som i den første halvdel av det femte 

 aarhundrede steg til over 2000 mark guid aarlig. At denne 

 rike strøm ogsaa fandt vei til Norden, er forlængst paavist, og 

 indvandringsveien fra Balkan — Sortehavet til Østersjøens syd- 

 østkyst og det sydlige Skandinavien opstukket ved talrike fund, 

 bl. a. av bysantinsk guldmynt 1 ). Ret betydelig maa denne guld- 

 import ha været. Det beviser den rolle guidet spilte i de gamle 

 nordboers fantasi; men det avgjørende bevis har vi i de, ialfald 

 for vore nabolands vedkommende, meget store guldfund, som 

 selv saa sent som i de sidste par aarhundreder er fremdraget 

 av jorden. I sammenligning med de svenske og danske fund 

 er vore smaa. Særlig er det bemerkelsesværdig at solidi prak- 

 tisk talt mangler. Men ellers har vi ogsaa i vort land de almin- 

 delige former for folkevandringstidens guid: Halsringer (arm- 

 ringer), brakteater og andre hængesmykker, beslag og spiral- 

 ringer (betalingsguld). 



En alminclelig oversigt over de danske fund er git av C. 

 Neergaard i Aarbøger for nordisk oldkyndighed 

 1915. De svenske fund er tildels omtalt av Montelius: Kul- 

 turgeschichte Schwedens, s. 218 f., og er forøvrig 

 vistnok under grundig bearbeidelse. For de norske guldfund 

 mangler hittil en samlet gjennemgaaelse, som kan gi en over- 

 sigt over deres størrelse, art og topografiske fordeling, hvorved 

 der vil være vundet et ikke uvæsentlig hjælpemiddel til belys- 

 ning av denne periode av vor forhistorie. En slik under- 

 søkelse er hensigten med denne opgave, samtidig som der er 



x ) Sml. H. Hildebrand: SoUdusimporten eie. i Från aldre tider. 



