Norske guldfund fra folkevandringstiden. 41 



av brak merkes. V. 61.5 gr. Avb. fig. 17. (B. 2049, Nicolaysen: 

 Aarb. 1866, s. 69, 1867, s. 67). 



Ialt har vi i Norge 5 stkr. av denne type: 1 fra Sletner, 2 

 fra Stavigjordet, 1 fra Egge og endelig dette stykke fra Etne, 

 det eneste fra Vestlandet. Et slikt pragtstykke, fundet i en saa 

 avsidesliggende bygd, er skikket til at vække opmerksomhet. 

 Det skal da straks merkes at der fra Etne — Fjelberg kjendes 

 en serie graver fra saavel romersk tid som folkevandringstid. 

 Bygden har øiensynlig hat en relativt talrik og — for at bruke 

 et moderne uttryk — økonomisk velstillet befolkning. At det 



Fig. 17. ca. Vi Etne, Hordaland. 



samme er tilfældet i vikingetiden, ser vi av Etnes sølvfund. Dr. 

 Sune Lindquist har 1 ) ment at disse stykker p. gr. av sin ensartet- 

 het maa skrive sig fra samme mester, eller ialfald en ifølge 

 Lindquist vestnordisk, d. v. s. efter utbredelsen, østnorsk, 

 skole. Sikker er typens østlige tendens set fra norsk stand- 

 punkt. I denne forbindelse maa anføres at mangt og meget i 

 oldsakmaterialet fra Etne gjør et avgjort fremmed indtryk i det 

 vestlandske miljø. Særlig er dette slaaende i vikingetiden, 

 Saaledes er der i Bergensfylkene fundet 3 stigbøiler, hvorav 2 

 i Etne og 1 paa Voss 1 ) (om en mulig forbindelse Etne — Voss 

 vil der senere bli tale). Av sporer kjendes fra Vestlandet bare 

 1, og den er fra Etne 1 ), men begge disse arter ridetøi er jo 



!) Rig 1919 s. 69. 



') If. velvillig oplysning av Dr. Jan Petersen. 



