60 Johs. Bøe. 



»paa et sted hvor der synes at have været et tjern«, Veien: ved 

 harvning, Nordre Aas: % alen under jordskorpen, Simonsnes: 

 under pløining, Nese: i jordskorpen ved sjøen, Sævik: i en aker, 

 Austad: under flat mark, Nærheim: løs i torvmyr, Re: ved 

 grøftegravning, Anda: i ringe dybde, Hosdal: i en aker, Rekve: 

 paa slet mark, Valsnos: ved grøftegravning, Sundli: under flat 

 mark. — Det er ogsaa skikket til at vække opmerksomhet naar 

 skatten nogen steder er spredt over et areal av flere kvadrat- 

 meter under en stenrøis eller i en myr. Ved disse fundomstæn- 

 digheter passer forklaringen: »bortgjemt skat« kun daarlig, 

 særlig da hvor sakene er gravet frem av myren. Her maa man 

 uvilkaarlig tænke paa Beowulfs fortælling om det vundne guid, 

 der dels laa »under den graa sten«, men ogsaa dels »aapent«, 

 beskyttet av det ramme galder. 



Om vegtforholdet. 



Vort ældste vegtsystem har gang paa gang fristet skandi- 

 naviske videnskapsmænd til behandling. Problemet har tre 

 sider: Systemets oprindelse, hvilken enhet er den oprindelige, 

 og denne enhets størrelse. Av nordmænd har prof. Holmboe 

 og toldinspektør Schive behandlet spørsmaalet. Den sidste 

 har 1 ), paa grundlag av dokumenter fra det 14de aar hundrede, 

 fastslaat marken til rundt 216 gr., øren altsaa rundt 27 gr. 2 ), 

 ørtugen 9 gr. — Holmboe har 3 ) ved undersøkelse av vegtlodder 

 fra gravfund — særlig Braatenloddene — kommet til praktisk 

 talt samme resultat. Vegtsystemets oprindelse søker han i 

 Sydindien 4 ), mens den svenske videnskapsmand dr. Arne stan- 

 ser ved den sassanidske drachme, 4.25 gr., som enhet 5 ). Ogsaa 

 han trækker sine slutninger ut fra vegtlodmateriale. 



En anden vei er allerede anvist av riksantikvar H. Hilde- 

 brand'), naar han siger at om til undersøkelsen »skrifna urkun- 



x ) Norges mynter fra Middelalderen. 



2 ) Nøiagtig 26,736 gr. 



3 ) Nordisk tidsskrift for oldkyndighet I s. 401. 



4 ) „Om det ældste nordiske vegtsystems oprindelse", Videnskabsselsk. 

 Forhdl. 1861. 



5 ) La Suéde et 1'Orient. 



6 ) Sveriges Medeltid, Forstå Delen II s. 755. 



