Indledning. 
1 1921 planla Bergens Jæger og Fiskerforening en undersøkelse 
av lirypen (Lagopus lagopus) med det formaal for øie — om mulig 
— at fremskaffe saapas et indblik i dyrets liv at man ad den vei 
kunde faa direktiver ved bedømmelsen av grundene til rypebestan- 
dens vekslinger og da særlig den uhyggelige avtagen, som har 
karakterisert de seneste aar. 
Planen for en saadan undersøkelse var git gjennem den beret- 
ning, som den engelske komité til undersøkelse av grousen hadde 
offentliggjort 1 1911; det er imidlertid dr. Robert Klosters 
fortjeneste ikke blot at ha gjort denne beretning kjendt blandt norske 
læsere gjennem sin artikel i Norsk Jæger- og Fiskerforenings tids- 
skrift (T. 1922, pag. 23)'), men ogsaa at være fremkommet med en 
plan om undersøkelse av lirypen, støttet paa den engelske beretning, 
men tilpasset til vore mere beskedne forhold, og det skyldes uten tvi: 
hans initiativ at undersøkelsen er kommet i gang. 
Det var planen at en nøiagtig gjennemgaaelse av lirypens snyl- 
tere skulde indgaa som led i undersøkelsen. Arbeidet paabegyndtes 
høsten 1921, da det var meningen at jeg under et ophold i et 
Typeterreng skulde faa anledning til at lave præparater av rype- 
blod for undersøkelse av blodparasitene, likesom ogsaa ekto- 
parasiter skuide indsamles inden de forlater det nedskudte dyr. 
Pludselig sygdom hindret desværre denne del av undersøkelsen, 
og da jeg senere ikke har kunnet faa virkelig brukbart materiale 
dertil (endnu varme netop dræpte dyr) maa dette spørsmaals løs- 
ning utstaa til senere. Efter de enkelte ektoparasiter at dømme, 
som ailerede kjendes fra lirypen, vil man dog neppe finde noget av 
betydning for de spørsmaal, som er anledningen til denne under- 
i) Her som overalt ellers i denne artikel er Norsk Jæger- og Fisker- 
forenings tidsskrift citeret med bokstavet »T«. 
