? 
Lirypens entoparasiter. 
lokaliteter en gang (to kapsler)). Tabellen viser altsaa med al 
ønskelig tydelighet, at omend Eimeria er vidt utbredt, saa findes 
den dog ikke overalt i landet. 
Spirochæta lovati, Fantham 1910. 
Fantham paaviste ved sin undersøkelse av grousens en- 
cellede snyltere, at man hos dyr av alle aldre i blindtarmen kunde 
finde en Spirocheta, som han gav navnet S. lovati. 
Det er en liten form 0.0165—0.0325 mm. lang med alminde- 
ligvis 4—7 skruesnoninger paa kroppen. 
Denne snylter er paavist i 30 tilfælder hos lirypen; naar Vad- 
heim og Lavik undtas, er tilfældene spredt utover hele undersøkel- 
sesomraadet. Parasiten kan optre i aldeles utrolige masser, saa 
at blindtarmens indhold næsten ganske domineres derav. Der 
er ikke fra engelsk side paavist nogen følger av dens tilstede- 
værelse, og det samme maa sies at gjælde her hos lirypen. Indi- 
vider, som har S. lovati i massevis, men ikke Fimeria, viser ikke 
nogen undervegtighet trods mængden av snyltere; jeg har heller 
i meget sterke tilfælder fundet nogen hyperemi av blindtarmene. 
Dyret maa uten tvil ansees for at være en ganske harmløs kom- 
mensal. 
Hymenolepis microps, Diesing 1850. 
Syn: Hymenolepis tetraonis, Wolfhiigel 1900. 
Hymenolepis microps, Shipley 1909, 1911. 
Denne lille traadformede bændelorm er tidligere paavist hos 
storfugl, aarfugl og grouse. En indgaaende undersøkelse og be- 
skrivelse av dyret er offentliggjort av Shipley 1909. 
Arten lever udelukkende 1 duodenum, hvor den kan optre i 
overordentlig store mængder (i hundredevis); hos grousen optrær 
den hos nesten hvert eneste individ, undtagen i vintermaanedene. 
Hymenolepis er en uanselig bændelorm, som man ikke let 
faar gie paa, idet dyret er saa tyndt og gjennemsigtig, at det prak- 
tisk talt er usynlig, dersom man aapner en fersk tarm, hvori det 
findes; fiksert i formalin — eller bedre i sublimat — viser den sig 
som en tynd, hvit traad hængende fast med hodet indboret i duode- 
