86 | S. O. F. Omang. 
densius stellulatus, imma basi interdum parce pilosus, de ceterum 
epilosus. Folia dilute glauco-virescentia vel obscure virentia, 
subtus pallide glaucescentia, = violascentia, rigida, marginibus 
revolutis, supra leviter — densius, subtus dense — densissime 
stellata, omnino epilosa, numerosa, sursum in bracteas sensim 
decrescentia, infima pauca oblonga obtusaque petiolata, interdum 
approximata vel congesta, florendi tempore vulgo emarcida, 
proxima * elongata subpetiolata, cetera subsessilia — sessilia, 
omnia lanceolata, in apicem longum acutum integerrimum protracta, 
remote et * acute vel unguiculate porrecto-dentata, inferiora den- 
sissima, superiora parva angusta saepe sat distantia. Anthela 
vulgo polycephala, paniculato-corymbosa, saepe valde composita, 
indeterminata, ramis * gracilibus subrectis — arcuatis, superiori- 
bus approximatis, = divaricatis, inferioribus — ex alis foliorum 
summorum exsilientibus — erecto-patentibus vel erectis, acladium 
10—30 mm. altum valde superantibus, ramis pedicellisque -+ cano- 
floccosis, epilosis et eglandulosis. J/nvolucra obscure virentia, 
magna vel parvula, crassa, basi rotundata, postea truncata, leviter 
stellata et pilis glandulisque tenellis sparsis — densiusculis vestita, 
interdum omni indumento propemodo destituta. Squamae imbri- 
catae, basales angustae, sat laxae, proximae triangulares, ceterae 
basi lata sensim in apicem obtusulum attenuatae, plurimae dorso 
obscuro ad margines virescentes, apicibus -+ fuscis nudis vel sub- 
nudis. Calathidia subsulphurea, magna vel parva, radiantia, denti- 
bus ligularum glabris. Stylus siccus + obscurus. 
Ulvik:  Hydlesklyve; Brakanes; Hjeltnes, paa ,skarv“; 
Mehus i Simadalen. Granvin: ved Granvinsvandet; Nedre 
Vatsenden, paa berg. 
En fortrinlig form, som slutter sig nær til Rufescens-formene, 
men ved sin usedvanlig tætbladede stængel og sin rike, paniculat- 
corymbose, nedad ubegrænsede kurvstilling snarere minder om 
Foliosa. Den utmerker sig iøvrig ved de stjernehaarede, aldeles 
haarløse, glaucescente blader, som i længde jevnt avtar fra grun- 
den av opefter stenglen og er smalt lansetformede med lang 
helrandet spids og besatte med spredte, oftest smaa — sjeldnere 
noget længere og kloformede — tender, de nederste kort stilkede, 
men ofte bortvisnede under blomstringen, ved haarløs eller kun 
nederst ved grunden svakt haaret stængel, ved store, sjeldnere 
noget mindre, tykke svøp, som er stjernehaarede, ofte spredt smaa- 
