12 Einar Lexow. 
naturlig, at de folk, som var vant til spiralkjedernes S-formig 
bølgende og sammenflettede linjeføring, med iver vilde gripe og 
utnytte et saadant entrelacmotiv, hvis de paa anden maate var 
blit kjendt med det. Som et foreløbig resultat tør vi vistnok slaa 
fast, at tobaandsfletningen indgaar som et naturlig led i den deko- 
rationsstil, som bygger paa en utstrakt anvendelse av spiraller. 
ILL | 
Tidlig entrelacornamentik inden Middelhavsomraadet. 
Det ældste entrelacmotiv og i det hele tat det eneste, som kan 
paavises forut for aar 2000 f. Kr., er den tobaandsfletning, som 
findes paa det kjendte sumeriske relief fra Tello, der med sikkerhei 
kan henføres til kong Entemenas dage.*) Det er umulig at angi 
noget bestemt tidspunkt for denne konges regjeringstid; men sik- 
kert er det ialfald, at han var en av de sumeriske konger av Ur- 
Ninas dynasti, antagelig dennes sønnesøns søn, altsaa omtrent 100 
aar yngre. Man var tidligere tilbøielig til at mene, at Ur-Nina levet 
omkring aar 4000 f. Kr. I den senere tid har man dog kunnet gjøre . 
det sandsynlig, at han i virkeligheten levet henved 1000 aar senere, 
altsaa noget før aar 3000”), og enkelte forskere mener endog at 
kunne rykke ham frem til ca. 2700 f. Kr.*) Dette er den seneste 
datering, som nogen har vovet at gi for Ur-Ninas regjeringstid, 
og vi tør derfor regne med, at Tello-relieffet senest skriver sig fra 
tiden omkring aar 2600 f. Kr. og at det sandsynligvis er flere 
hundrede aar ældre. I alle tilfælder er vi med Tello-relieffet kommet 
tilbake til en tid, da der neppe nogensteds fandtes en rikt utviklet 
spiralornamentik, og da der ialfald i den gamle sumeriske orna- 
mentik ellers ikke forekom andet end ganske enkle geometriske 
motiver. Tello-relieffets tobaandsfletning staar saaledes underlig 
isoleret; den er uten enhver sammenhæng med den samtidige orna- 
mentik, og det er da et spørsmaal, om ikke motivet i dette tilfælde 
1) Se bl. a. Jastrow: The Civilization of Babylonia and Assyria, Philad. 
og London 1915, s. 389 og planche XLIX, fig. 1. 
>) J. Kolmodin: Den historiska kronologien i Assyrien och Babylo- 
nien, Antikvarisk tidskrift för Sverige 1919, nr. 5, s. 24. 
3) Se artikelen Babylonia and Assyria i Encyclopædia Britannica, 11. 
utgave, Cambridge 1910—11. 
