16 Einar Lexow. 
dinger. Det er hieoroglyfen for bokstavet h, som sikkert ogsaa har 
en anden rent billedlig betydning; en gjenstand av ganske den 
samme form forekommer ialfald avbildet paa et vægbillede fra det 
gamle rike, liggende sammen med nogen andre saker.*) Men der 
er ingen grund til at tro, at dette billedtegn har noget med to- 
baandsfletningen som ornamentalt motiv at gjøre; hvis der her 
skulde være nogen sammenhæng, vilde det være vanskelig at for- 
klare, hvorfor dette motiv netop skulde overføres til ornamentikken 
under det XII. dynasti. Noget lignende gjælder om de sammen- 
flettede slanger*), som forekommer paa et knivskait fra Abydos, 
som tilhører den thinitiske periode (de første dynastier), forøvrig 
en ganske merkelig parallel til slangestaven paa den gammelbaby- 
lonske Gudeavase, som vi ovenfor har omtalt. Saadanne fremstil- 
linger viser bare, at tilbøiligheten til sammenfletning og over- 
skjæring altid er tilstede i billedkunsten; derimot gir de intet bidrag 
til forstaaelsen av, hvorfor det samme motiv kommer til at gjøre 
sig gjældende i ornamentikken. Da har det større interesse at 
iagtta et ornamentalt bordmotiv, som Flinders Petrie har kaldt 
»crossed binding«*), og som forekommer allerede under det gamle 
rike. Efterhaanden gaar dette nemlig over til at bli en virkelig 
tobaandsiletning; overgangsstadiet repræsenteres bl. a. i en grav 
i Benihassan fra XII. dynasti*), det endelige resultat i en grav ved. 
Gizehpyramiderne fra XXVI. dynasti”) Kun i det sidste, meget 
sene tilfælde er det ganske utvilsomt, at motivet virkelig er at op- 
fatte som en tobaandsfletning i kantet form. Det samme motiv i buet 
form treffer vi i grave fra XII. dynastit) og fra XVII. dynasti"); 
i begge tilfælder ligger det nær at opfatte motivet som en tobaands- 
fletning, men entrelacbevægelsen er dog ikke angit i nogen av dem, 
og det er likeledes paafaldende, at motivet altid forekommer i lodret 
stilling og placeret paa samme maate som Petrie’s »crossed 
binding. do 
1) Avbildet bl. a. som fig. 135 i Jéquier: Histoire de la civilisation 
égyptienne, Paris 1913. | 
2) Avbildet bl. a. s. 93 i Hoernes: Urgeschichte der bildenden Kunst, 
Wien 1915. 
S) Slee Ss. 1093: 
*) Lepsius: Denkmåler aus Aegypten II, 126. 
ye thid. 111, 278. 
% Ibid. II, 148. 
7) Ibid. III, 19. 
