22 Einar Lexow. 
en overordentlig streng og regelmæssig maate. Tobaandsfletnin- 
gen synes overalt at være fremkommet ved en tilfældighet, at vere | 
blit til saa at si av sig selv. Men snart er saa entrelacbevægelsen 
blit opfattet som et ornamentalt princip, og trebaands- og fire- 
baandsfletningen opstaar som den naturlige konsekvens. Er det 
noget som kan berettige en til at tale om lovmæssighet i ornamen- 
tikkens historie, da maa det være overensstemmelser som denne. 
IV. 
Græsk og romersk entrelacornamentik. 
Inden Middelhavsomraadet blev det grækerne og senere Ro- 
merrikets folkeslag, som kom til at utvikle en virkelig entrelac- 
ornamentik. Vi har set, hvorledes tobaandsfletningen fremtræder 
allerede under broncealderen paa spredte steder inden omraadet; 
men et enkelt motiv som dette er ikke tilstrækkelig til at danne en 
særegen gruppe inden ornamentikken. Og det spillet heller ikke 
nogen større rolle i nogen av de land, hvor det forekom i denne 
tidlige tid, kanske med undtagelse av de mesopotamiske land. Rig- 
tignok har jeg ikke været istand til at finde det som ornament i 
tiden forut for Assyrerrikets tilblivelse; men til gjengjæld blir det 
da saa almindelig, at man næsten kunde formode, at dets oprindelse 
gaar længer tilbake. Men er det saa, at tobaandsfletningen inden 
Middelhavsomraadet er et produkt av spiralornamentikken, vil 
man rigtignok snarere være tilbøielig til at tro, at assyrerne har 
faat motivet fra sine vestlige naboer. Hvordan dette nu end for- 
holder sig, blir assyrernes indsats ialfald uten væsentlig betydning 
for den følgende utvikling, medmindre da den særegne form, som 
tobaandsfletningen faar baade hos assyrere og grækere, med cirkel- 
formede aapninger mellem baandene, skulde tyde paa nogen sam- 
menhæng mellem de to folk. Det kan passe godt med den omstæn- 
dighet, at græsk kunst netop under jernalderens første aarhundre- 
der bærer præg av orientalsk paavirkning. Det er saaledes ikke 
utelukket, at grækernes entrelacornamentik kan være blit til under 
indflydelse fra Assyrien. 
Jalfald maa man regne med, at grækerne paa dette punkt like- 
som ellers i sin ornamentik ikke egentlig skaper motivet fra nyt av, 
men optar det fra andre og ældre folkeslag, og omformer det og 
