Hovedlinierne i entrelacornamentikkens historie. 33 
imot ikke finde; dertil passer det altfor godt ind som et led i den 
almindelige ornamentale utvikling i tiden mellem 300 og 600. 
Imidlertid synes »Korbboden«-motivet endnu ikke at være blit 
særlig almindelig i denne periode. En anden art entrelacmotiver 
i cirkelform er derimot adskillig mere utbredt. Den gaar som alle 
de mange flatemønstre tilbake paa det »konstantinske« entrelac- 
motiv, som i det hele tat danner nøklen til hele denne oldkristelige 
ornamentgruppe. I det »konstantinske« entrelacmønster dannes 
mønstret, som det vil erindres, omkring vekslende store og smaa 
cirkelfelter. Tænker vi os nu det enklest mulige centralmotiv dan- 
net paa grundlag av dette mønster, faar vi en stor cirkel omgit av 
et baand, der danner 4 mindre cirkelformede løkker utad, altsaa 
en slags cirkelformet valknute. Dette motiv finder vi da ogsaa oite 
anvendt i koptisk kunst"). Bindes nu de smaa løkker i dette motiv 
sammen med en ydre cirkel, kommer vi til et motiv som det vi finder 
i Codex Rossanensis fra ca. 500 (pl. IV 3)*), og fortsættes der videre 
utover fra centrum med nye smaaløkker og nye store cirkler, frem- 
kommer ganske naturlig et motiv som det vi finder paa et slot nær 
Safa i Syrien*), eller som det endnu rikere utformede som fore- 
kommer paa et parapet i Ravenna*); begge disse eksempler skri- 
ver sig fra tiden henimot aar 600, hvis man tør stole paa den van- 
lige datering. Det viser sig saaledes, at centralornamenter av 
denne art allerede i den periode, vi her beskjzftiger os med, har 
været almindelig utbredt over hele det kulturomraade, som man 
av praktiske grunde kalder det byzantinske. 
En anden gruppe av centralmotiver synes ogsaa at gaa til- 
bake til denne periode, men blev neppe almindelig anvendt før i 
den følgende tid. Ornamenterne av denne gruppe maa helt og 
holdent været bygget over et linjeschema, der utgaar fra de negative 
felter. Utgangspunktet er et stort mangekantet midtfelt, med 5, 6 
eller 7 sider, alle svakt indadbuede. Langs disse sider føres baan- 
dene ut i store buer, der skjærer hinanden og vender tilbake mot 
midtfeltet for igjen at løpe langs en av dettes sider. Paa denne 
1) Strzygowski, 1. c. fig. 80 og 83. Et andet eksempel paa et koptisk 
stof i Røhsska Museet, Gøteborg. 
*) Hieber: Die Miniaturen des friihen Mittelalters, Miinchen i912, 
fig. 19. 
3) Cattaneo 1. c. fig. 24. 
1) Ibid. fig. 20. 
