Hovedlinierne i entrelacornamentikkens historie. 47 
San Marco er en kopi efter motivet i Mistra. Nær beslegtet med 
disse to er igjen et motiv fra samme tid, som forekommer i Lavra- 
klostret paa Athos'); det har en cirkel inderst, saa en kanstillet 
rombe og yderst et rektangel i vanlig stilling; i triangelfelterne 
træffer vi i dette tilfeelde mellemstore cirkler. I Lukaskirken i Stiri 
i Grækenland finder vi andre og endnu rikere motiver av samme 
art”); ogsaa disse skriver sig vistnok fra samme periode. I et til- 
fælde har midtfeltet form av en kantstillet rombe, der er indskrevet 
i et rektangel, og triangelfelterne fyldes av cirkler; motivet indtar 
en særstilling, fordi alle de geometriske hovedformer begrænses 
av to parallelt løpende baand. Det hele danner som altid et rikt 
fletverk, hvor de store hovedformer forbindes med hinanden ved 
de mange smaacirkler. 
Et andet motiv i Lukaskirken i Stiri*) har betydelig interesse, 
idet vi her træffer det motiv med mangekantet midtfelt, som vi har 
gjort bekjendtskap med i Syrien i den foregaaende periode. Her i 
Stiri er motivet indskrevet i og forbundet med en cirkel og derpaa et 
kvadrat, men ellers er det bygget paa samme maate som i det syriske 
eksempel, idet midtfeltet dog her er 6-kantet, ikke 7-kantet (pl. VI 2). 
I 6-kantet form forekommer det ogsaa i San Marco i Venedig paa 
et kapitæl, der henføres til 1100-aarene*), og det er i det hele tat i 
denne form, det har faat særlig stor utbredelse, langt utover det 
egentlige byzantinske kulturomraade. Saaledes træffer vi det i 
senere tid hyppig her i Norge, hvor det, uvisst av hvilken grund, 
kaldes Olavsrose; sandsynligvis er motivet kommet ind engang i 
middelalderen og er senere gaat over i folkekunsten.”) Ganske i den 
samme form gjenfinder vi det ogsaa i muhammedansk kunst, som 
vi senere skal se. | 
Til denne rent byzantinske stilgruppe hører en række syditali- 
enske mosaikarbeider fra de følgende aarhundreder. Gjennemgaa- 
ende er de dog adskillig enklere end de ovenfor omtalte og opererer 
1) Diehl 1. c. fig 206. 
?) Freshfield: Notes on — the Mosque of the Kalendas, Archæologia 
LV, Pl. XXXIV. 
3) Ibid. 
*) Colosanti, 1. c. pl. 58. 
3) Det er et ganske eiendommelig tilfelde, at dette typisk byzantinske 
ornament i vore dage har faat rang og verdighet som et serlig nationalt 
norsk motiv; det forekommer saaledes paa flere av vore nyeste pengesedler. 
