" 
48 Einar Lexow. 
væsentlig med store og smaa cirkler. Typiske eksempler findes paa 
prækestolen i Salernokatedralen fra ca. 1175") og paa prækestolen 
i Ravellodomen fra 1272*). Blandt de karakteristiske eiendomme- 
ligheter ved disse som ved mange av de ældre byzantinske entrelac- 
motiver er den omstændighet, at motivets ydre begrænsningslinje 
hører med i selve entrelacarrangementet. Dette er det træk, som 
allerede gjør sig gjældende i oldkristelig ornamentik, saaledes i en 
bord fra Bawit, som tidligere er omtalt. Det gaar stadig igjen i 
byzantinske entrelacborder, bl.a. i en bord i Lukaskirken i Stiri*) 
i forbindelse med en tobaandsfletning med store og smaa cirkelaap- 
ninger, og paa en kirkedør fra Mghwine*), der tilhører det armeniske 
kulturomraade; i dette tilfælde forekommer det ogsaa i forbindelse 
med en tobaandsfletning, hvor dog de store aapninger ikke er cirke!- 
formede, men firpasformede. | 
Som oftest finder man i den byzantinske entrelacornamentik 
bare border og centralmotiver. Flatemønstre med »evig< gjen- 
tagelse av det samme motiv synes derimot at være sjeldnere, men 
forekommer dog leilighetsvis. Et interessant eksempel findes saa- 
ledes i Markuskirken i Venedig*); det bestaar av en række cirkler, 
indskrevet i kvadrater og flettet i hinanden (pl. VI 3); det dateres 
til 1000-aarene. Et andet flatemønster, vistnok fra 1000-aarene, 
finder man paa et byzantinsk emaljebokbind, der nu er i Markus- 
kirken i Venedig*); imidlertid staar vi her ikke overfor noget nyt 
motiv, men det samme, som vi tidligere har fundet i nn 
kunst, bl. a. i Behio og Ravenna. 
For forstaaelsen av utviklingen i Vest- og Nordeuropa er det 
av betydning, at vi lægger merke til, ikke bare de entrelacmotiver, 
som findes i byzantinsk ornamentik, men ogsaa hvilke motiver den 
mangler. Vi har saaledes endnu ikke truffet et eneste eksempel paa 
den eiendommelige »knuteornamentik«, som vi senere skal lære at 
kjende paa germansk og keltisk kuturomraade. Det er vanskelig 
at finde en definition paa eiendommeligheterne ved denne orna- 
mentik; indtil videre faar det være tilstrækkelig at si, at baandene 
1) Gazette des Beaux Arts 1905, s. 123. 
>) Tidsskrift for Kunstindustri 1887, fig. 166. 
3 Archeologia LV, pl. XXXIV. 
4 Strzygowski: Bauk. d. Arm., fig. 394. 
3 Colosanti 1. c. pl. 84. 
4), Dalton I. cy, fig. 306; 
