Steinaldersboplassene paa Nappen i Søndhordland. 29 
—_—— 
verificert ved egne undersokelser i utkanten av samme bosted (felt 
B), og jeg ser ikke andet end at dette maa styrke tilliden til beret- 
ningene om forhold paa boplass I hvor desverre en lignende kon- 
tre! ikke mere er mulig. 
Det skal da straks merkes at efter findernes utsagn skriver alle 
økser sig fra boplass I undtagen fig. 10 og 12, som fremkom ved 
min gravning i felt Å og altsaa er uten interesse i denne sammen- 
hæng, desuten 8 økser fundet i eller ved boplass II. Av disse 
fandtes Vespestadøksen, fig. 8, og den lille meislen, fig. 19, i felt 
B, en øks som typologisk nærmer sig Vespestadøksen og et egg- 
stykke av en større slipt øks er indsendt fra boplass II efterat 
Nappenfolkene paa opfordring begyndte at holde fundene fra de 
to boplasser strengt adskilt, en defekt bredegget øks som Gjessing: 
Rogalands Stenalder, fig. 107—08, er fundet efter sigende utenfor 
men nær og i samme høide som boplass II. Fra denne boplass 
gjenstaar altsaa 3 økser. Forelagt den del av øksmaterialet det 
kunde være tale om, erklærer Johannes Nappen at det er en trind- 
øks, fig. 6, en liten Vespestadøks, fig. 9, og en større øks som og- 
saa nærmest tilhører denne typen. 
Tilbake til boplass I blir da en trindøks, et par typologisk 
usikre stykker som dog turde vise sammenhæng med den vestland- 
ske trindøksen, deriblandt fig. 7, og hele vor »primitive oksgruppex, 
som vi ogsaa før visste hovedsagelig skrev sig fra denne boplas- 
sen.*) Skrapere forekommer rikelig paa begge boplasser, flekke- 
piler i masse paa boplass II, sandsynligvis ogsaa paa boplass I, 
selv om vi ikke vet det sikkert. Om skifersakene vet vi ikke mere 
end hvad før er fortalt. 
Hvad det benyttede steinmateriale angaar, kan vi som før sagt 
gaa ut fra at boplass I gav næsten udelukkende avfald av flint 
med et ubetydelig islæt av aarekvarts. Boplass II derimot — 
sammenlign resultatet av gravningen i felt B — viste det stik mot- 
satte forhold med overveiende anvendelse av aarekvarts og temme- 
lig sparsom flintbruk. At dette i nogen grad kan bero paa et til- 
fælde, er mulig, idet forholdene ved Gjeitahaugen er særdeles gun- 
stige for bundfalding av flintboller under isvandring, saa en turde 
1) Grønsteinsøksen B 7253 d., B. M. tilvekst 1921 er efter senere op- 
lysninger fundet ikke paa Nappen, men v. Tveitavikjo (Tveite, Valestrands, 
Sveio p. g. nr. 11). 
