1908] Bidrag til kundskaben om Norges hvirveldyrfauna 1 ældre tider. 5 
I ,The origin of the so-called atlantic animals and plants of 
Western Norway* tager dr. STEJNEGER spørgsmaalet om den norske 
hjorts afstamning op til fornyet behandling. Ved indgaaende sammen- 
ligninger mellem skaller af norske, skotske og irske dyr, kommer 
han til det resultat, at disse er fuldt overensstemmende med den 
norske. Hjorten maa derfor være indvandret til Norge fra Skot- 
land over en sammenhængende landforbindelse, som maa have været 
tilstede efter den store istid (interglaciale periode). 
Af nedenstaaende fremstilling, hvor jeg har søgt at samle, hvad 
vi ved om hjortens udbredelse i Norge i ældre tider, vil det frem- 
gaa, at hjorten tidligere har havt en videre udbredelse og ikke været 
et saa udpræget kystdyr som i vor tid. OQgsaa i Sverige har hjorten 
i ældre tider havt en større udbredelse. I begge lande kan hjorten 
med sikkerhed ikke følges længere tilbage end til den postglaciale 
periode (tapestiden), hvor enhver landforbindelse mellem Norge og 
Skotland er udelukket. Den postglaciale hjort, som har været stam- 
faren for vor nulevende, har været et stort, kraftigt, sværhornet 
dyr, som stemmer nærmest overens med den mellemeuropæiske race. 
Jeg maa derfor slutte mig til Lønn»Brras theori, at hjorten ikke 
kan være indvandret til Norge vestenfra fra Skotland, men at den 
maa være kommen søndenfra over Danmark og Sverige. 
Den norske hjort er i vor tid et udpræget kystdyr, som fore- 
kommer paa en række spredte lokaliteter langs vor vestkyst fra 
Ryfylke paa Boknfjordens nordside, 59" 20' n. br., op til sydsiden 
af Foldenfjord, Nordre Trondhjems amt, hvor den hovedsagelig holder 
til paa Otterøen. Endnu i ottiaarene af forrige aarhundrede fandtes 
der en stamme ogsaa paa Foldenfjordens nordside, i Kvisten og 
Kolvereid, 65" n. br. Denne stamme, som var ganske liden, er anta- 
gelig dog nu forsvunden. I de seneste aar synes forøvrigt hjortens 
sydgrænse ikke at være Ryfylke men Skaanevik paa søndre side af 
Aakrefjord, Søndre Bergenhus amt, 599 45" n. br. Ifølge de i Norsk 
Jæger- og Fisker-Forenings Tidsskrift* offentliggjorte rapporter over 
 Fældede elgsdyr, vildren og hjort i Norge*, som er udarbeidet efter 
Jensmændenes opgaver, er der i Ryfylke ikke fældet nogen hjort 
efter 1898, da to dyr blev skudt i Sand. I nabodistriktet Vikebygd 
i Søndre Bergenhus amt er der ikke skudt noget dyr efter 1902, 
saaat hjorten ogsaa i dette distrikt synes at være forsvunden. 
Omstreifende individer kan undertiden træffes langt udenfor det 
