1908] Bidrag til kundskaben om Norges hvirveldyrfauna i ældre tider. 7 
I vor tid er hjorten kun en tilfældig gjest i Nordlands amt, 
men flere stedsnavne tyder paa, at den i ældre tider maa have havt 
fast fod inden amtets grænser. Her skal nævnes Hjortskarmoen i 
Vefsen, et navn som synes at vise, at hjorten en gang maa have havt 
sin gang gjennem skaret. Ligeledes har professor Rven afledet 
gaardsnavnet Hinderaa i Nesne af hind.*) Det er derfor ikke usand- 
synligt, at hjorten en gang har forekommet op til polarcirkelen. 
Den er dog ikke med sikkerhed paavist nordenfor Alstenø, 66* 
n. br. (kfr. PeDeEr CLAUSsØN). 
I det sydlige Norge har hjorten i ældre tider havt en større 
udbredelse og ikke været et saa udpræget kystdyr som i vor tid. 
I det afsnit af Peder Claussøns Friis samlede skrifter, hvor dyrene 
skildres — forfattet 1599 — heder det: 
sy Heden ved 60 aar forleden var her i denne søndre part aff 
Norrig, som kaldes sønden-fieldtz, saa offuerflødjg mange hjorte 
ligesom oc tilforne aff begyndelsen haffde verrett, at een veidemand 
eller schiøtte (huilehen jeg kjendt haffuer) Anno 1550 sagde sig 
at haffue schutt med bue og drebt udj een høest oc vinter saa 
mange hjorte oc hinde, at hand hatffde deraff 15 deger huder,*) men 
kiødet loed hand lige i schoutfuen at raadne uden huis hand dagligen 
med sit foleh kunde fortære. 
Saa komb der forbud paa heden (ved) Anno 1560 at ingen 
maatte schiude hjorte eller hinde huilket forbud bleff staaendis (till) 
Anno Christj 1580, da bleff det forløffuit att huer jordegendis 
bonde maatte paa sit eget arffue-goedtz laade huert aar schiude 2 
diur om høesten, 14 dage før Bartholomej dag oc 14 dage epter,*) 
doeg ingen anden tijd om aarett. 
Men den neste vinter der effter daa bleffue alle hjorte oc hinde 
saa drebt oc schiuden aff een haab krybsehiøtere, att mand nu iche 
kan finde een hjort eller een hind i disse thou lehn.**) 
I ,Norriges oc omliggende Øers sandfærdige Bescriffuelse" siger 
PEDEr Cravussøn om Raabygdelaget (Aamli, Evje, Bygland og Valle 
i Nedenes amt): — — — — — de hafue oc stor hielp aff vildt, 
som de skiude, saa som elgsdiur oc rinsdiur, hjorte oc hinde, oc 
1) Ønavnet Hindø i Lofoten skal derimod ifølge professor SopHUs BUGGE 
ikke kunne afledes fra dyrenavnet hind, men sandsynligvis fra det gotiske hinpan, 
fange. Samme afledning har gaardsnavnet Hennes eller Hinnarnes paa Hindøen. 
?) Deger eller deker af lat. decuria, antal af ti. 
3) 10de august til 7de september. 
3) Lister og Mandals amt. 
