8 James Å. Grieg. [Norli 
atskillige skougfugle, til deris føde oc underholdning.* I denne 
Norges beskrivelse omtales hjorten endvidere fra Hitteren, hvor den 
gang som i vor tid landets største hjortebestand fandtes, og fra 
Vikten (659).  Forøvrigt heder det, at der i Nordlands skoge er 
elg, hjort, hare og overfiødigt med ren, samt at disse dyr, særlig 
renen, jages af finnerne. 
Hos ældre forfattere findes ingen nærmere oplysning om hjortens 
udbredelse inden landets grænser. I middelalderen maa forøvrigt 
hjorten have været meget almindelig. Ved gravninger i Oslo, 
Bergen (Tyskebryggen) og Trondhjem er der nemlig i affaldsdynger 
fra denne tid fundet talrige hjorteknokler. Ligeledes har antikvar 
NIconaysEN ved gravninger i og ved Lysekloster ruiner fundet levnin- 
ger af hjort sammen med knokler af vore husdyr. Af senere forfattere 
skal her kun nævnes PonTOPPIDAN, som I ,, Det første Forsøg paa Norges 
naturlige Historie" siger, at hjorten mangler paa østlandet, men at 
den findes ude ved havet i Trondhjems og Bergens stift. Det var 
ulven, som havde forjaget og decimeret hjortebestanden. Endnu i 
første halvdel af forrige aarhundrede var bestanden i aftagende, da 
ulvemængden fremdeles var stor. Først efter 1850, da ulven mere 
og mere forsvandt, saa at der nu i det sydlige Norge kun er en liden 
stamme tilbage, tiltog igjen hjortebestanden. I det 16de og 17de 
aarhundrede var saaledes hjorten ikke et saa udpræget kystdyr som 
i vor tid, ligeledes havde den den gang en større udbredelse, idet 
den forekom østerover til Sætersdalen og Aamli. Muligens har den 
ogsaa forekommet noget længere mod nord end i vor tid. I det 
18de aarhundrede finder vi hjorten inden omtrent det samme om- 
raade som nu, men bestanden var mindre. 
Inden det af hjorten nu besatte omraade finder man hyppigt 
stedsnavne, som henpeger paa dyret, saasom Hinderaa i Nerstrand, 
Hinderli i Sveen, Hjorteland i Sundal, Kvinherred og Hammer, 
Hjortedal i Skaanevik, Fuse og Søkkelven, Hjortsæter i Gloppen, 
Hjortdøla i Horningdal, Hjertøen ved Hitteren o. s. v. Men ogsaa 
udenfor de nuværende hjortedistrikter finder vi stedsnavne, som maa 
afledes af dyrenavnet hjort (eller hind). Ovenfor er allerede nævnt fra 
Nordlands amt Hinderaa i Nesne og Hjortskarmoen i Vefsen. Her 
hidsættes efter Ryan: , Norske Elvenavne* og ,, Norske Gaardnavne") 
1) Af dette verk er bidtil kun udkommen 9 amtsbeskrivelser (Smaalenene, 
Akershus, Hedemarken, Kristians, Jarlsberg og Laurvik, Nedenes, Søndre og 
Nordre Trondhjem og Nordland). 
