10 Å. W. Brøgger. [Ned 
ravhandelens historie.”) Rik er den litteratur, der arkeologisk, 
filologisk og geologisk-botanisk har søkt at utrede og belyse den 
store betydning ravet har havt for de forhistoriske kulturindflydelser 
eg kulturforbindelser mellem nord- og syd-Europa. Resultatet av 
disse forskninger berører mindre det foreliggende spørsmål. Her 
er det kun av vigtighet at peke på de kjendte tins ved ravets 
forekomst. 
Som det er vist av forskere som Zappacr, Herms, ConWENTz*) 
etc., er ravet et harpixprodukt fra de oligocæne bartrær, der voxede 
meget almindelig i det sydlige Skandinavien og Finland; herfra er 
harpixen ved elvene ført ut i Østersjøen og Nordsjøen og sunket 
tilbunds sammen med det oligocæne ler. Dette ler, den såkaldte 
,blaue Erde* findes nutildags i størst mængde ved Samland i Øst- 
Preussen. Ikke små mængder skylles også op på kysterne av Vest- 
jylland på samme måte som ved Øst-Preussen. Således er det gåt 
til, at der i det væsentlige kun findes to store områder for ravfore- 
komster 1 det nordlige Europa: et østbaltisk med centrum i Øst- 
Preussen; og et vestlig med centrum i Jylland, med størst rigdom 
på et strøk fra Nissumfjord til Fanø. Det er vanskelig at si hvilket 
av disse områder har ydet mest til den almindelige handel Europa 
over. Det skal nemlig erindres, at ravet i de senere perioder, 
bronsealder og jernalder har været utført i ikke liten utstrækning. 
Holder man sig imidlertid kun til stenalderen, synes det som om 
Jyllands rav har været benyttet i vel så stor utstrækning som det 
østbaltiske. | 
I Danmarks stenalder har ravet været et meget almindelig stof 
til smykker.” Der kan skilles mellem gravfund og mosefund, som 
tildels indeholder forskjellige former. Et av de største mosefund 
er fra Torslev 1 Vendsyssel og bestod av over 5500 ravperler, som 
var nedlagt i et lerkar. Et andet betydeligt fund gjordes ved 
Læsten, Viborg amt, og indeholdt 4000 stykker.*) Ikke få mose- 
fund indeholder mellem 100 og 200 stykker, og enkelte mellem 
1) Nævnes bør den klassiske avhandling av E. UO. Wercaurr i Danske 
Videnskabsselsk. histor. og filol. avhandl. 1836. Bind V. 
2) H. Conwentz, Monographie der baltischen Bernsteinbåume, Danzig 1890, 
gir p. 2—3 fuldstændig fortegnelse over den geologisk-botaniske litteratur. 
3) U. NEERGAARD 1 AD. f. nordisk oldkynd., 1888, gir en oversigt over for- 
merne. S. MöLLEr i , Vor Oldtid*, bronsealderen, VI, gir en oversigt over rav- 
handelens betydning. 
4) Nationalmuseet, Veiledning for de besøgende (1908), no. 52, — Museums- 
etiketter, 83—88, no. 1. — Amnaler for nord. oldk. 1838. 
