30 Å. W. Brøgger. | [Nr. 11 
Som jeg fremhævede i min opsats om de arktiske ristninger, 
tør det antas, at de skriver sig fra stenalderen. Hr. HarLrström 
tror imidlertid at kunne sætte dem til ældre stenalder; dette kan 
i ethvert fald kun for en del være rigtig, således som det bl. a. 
med tydelighet fremgår av nivåforholdene ved enkelte av ristningerne. 
Tapesnivået i det trondhjemske og nordenfjeldske er i de senere 
år undersøkt, og det viser sig da, at det f. ex. inderst i Trondhjems- 
fjorden, ved Hell og Stenkjær ligger ca. 70 m. o. h*) Nu ligger 
imidlertid ristningen ved Hell, efter Harrströms opgave p. 85, ved 
ca. 50 meter 0. h., ved Bardal ca. 40 m. 0. h. Dette viser, at rist- 
ningerne i alle fald for en væsentlig del skriver sig fra dyssetid 
eller kanske endnu senere. Dermed står de endnu tydeligere i 
sammenhæng med den arktiske stenalder, særlig de daterede bopladse 
fra Åloppe, Ålandsøerne etc. Fra den samme tid skriver sig også 
Stenkjærdyngen, beliggende ca. 30 m. o. h. (tapesnivået sammesteds 
ca. 70 m. 0. h.), videre bopladserne fra Vespestad og Holeheien på 
Norges vestland. Det er således tydelig av denne sammenhæng, 
at den arktiske gruppe av ristninger og den arktiske stenalder er 
samtidige, repræsenterer forskjellige sider av en og samme kultur. 
Seet fra dette synspunkt forekommer det mig også naturligere 
at bibeholde det fællesnavn for disse helleristninger, som jeg ved 
fremsættelsen av min teori, kaldte dem ved, nemlig arktiske. Navne 
og betegnelser er i arkeologien som i andre videnskaper kun samle- 
ord for likeartede og beslegtede fænomener. Betegnelsen arktisk 
stenalder har hævd siden 1874; og det synes derfor ikke rimelig 
at gi et nyt navn til en gruppe av denne arktiske stenalder, når 
den kan sees at stå i et så nært sambånd med dens øvrige foreteelser. 
1) A. Horst, Kvartærgeologiske undersøgelser i Nordre Trondhjems amt ete. 
Archiv for Matematik og Naturvidenskab. Bd. 28, no. 9. — P. Å. Øyen i Kol. 
Vidskselsk. Skrifter, Trondhjem 1908. 
10de juli 1908. 
