1908| - Bøgeskogen ved Lygrefjord i Nordhordland. 13 
Hvordan skal nu bøgeforekomsten ved Lygrefjord plantegeo- 
grafisk forklares? 
M. N. Brytt tænkte sig, at fjeldskraaningerne fra Alver- 
strømmen nordover paa begge sider af fjorden og paa Seimsstranden, 
der nu for det meste er skogløse, ,udentvivl alle i Oldtiden have 
været bedækkede med Bøgeskov i flere Miles Udstrækning.*?) Lige- 
Jedes antog AxEL BuyrtTt, at bøgen i Norge maa have været mere 
udbredt i ældre tid, og tydede de nuværende vidt adskilte norske 
bøgeforekomster som tiloversblevne rester af et pl mere sammen- 
hængende udbredningsfelt.*) 
I modsætning hertil har N. WurrsBercG*), Å. T. GLøErsEN*), 
Pa. AAarsd) og A. M. HanskenS) tolket den vestlandske bøgefore- 
komst som resultatet af en selvstændig frøtransport, uafhængig af 
Jarlsberg-bøgen. Flere af disse forfattere har fremsat formodninger 
angaaende den sandsynlige transportmaade. 
At bøgeskogen idetmindste maa være nogle hundrede aar gammel, 
fremgaar med fuld sikkerhed allerede af gaardnavnet Bøgevold. 
Saa heder nemlig, som ovenfor nævnt, den ene af de gaarde, paa 
hvis grund bøgen vokser. Om dette navn har professor MAGNUs 
Ozszn havt den velvilje at tilstille mig følgende oplysninger: 
,DPesværre kan der fra sprogligt standpunkt ikke siges meget 
om gaardnavnet Bøgevold i Alversund herred. — Bøgevold, 
gaard-nr. 66 i Alversund, nævnes første gang i 1611 (Bøegeuold). 
Navnet er nu ikke i levende brug, idet gaarden kaldes bjøræ (med 
enstavelses tonefald og lukket 0). Bøgevold kan være et gammelt 
navn (sammensatt med *bæki, en samling af bøgetrær), men det kan 
lige saa godt være givet i nyere tid; mulig er da Bøgevold et navn, 
som kun har eksisteret paa papiret. Om dets ælde tør intet sluttes 
af den omstændighed, at det i skriftformerne fra 1611, 1667 (Bøge- 
wold) og 1723 (Bøgevold) mangler den bestemte artikel; thi selv 
om navnet i 17de aarhundrede er skrevet uden artikel, kan det — 
forudsat at det har været i levende brug — meget vel have været 
udtalt med artikel; jfr. Alversund en. 23 Frekhaug, nu udtalt 
1) Mag. f. Natv. 2 Række, 2det Bind, p. 75. 
*) Axzr Bryrt, Om to kalktufdannelser i Gudbrandsdalen, p. 24. (Uhria. 
Vid. Selsk. Forh. 1899. No. 4). 
DL NG 
SJ. 
3) Pu. Aars, Vore Bøgeskoge, p. 30. (Tidsskr. f. Skogbrug 1904). 
DNG 
