14 Jens Holmboe. [No. 13 
fræ'khåjen, men skrevet Freckhaug 1563, Freckou 1610, 1611. 
Frechow 1667. Gaardnavnet Bøgevold bør derfor helst lades fuld- 
stændig ud af betragtning, naar man skal søge at forklare bøgens 
ælde i Seim.* 
Dr. Anpr. M. Hansen har fremsat som en mulighed, at navnet 
Bøgevold, da det mangler den bestemte artikel, maaske helst burde 
dateres tilbage til middelalderen; han sammenligner det med navnet 
Askvold, som allerede nævnes i 1306.) Fra denne opfatning tager 
altsaa, som det vil sees, professor OLsen afstand. 
Et holdepunkt for, at navnet Bøgevold maaske alligevel kan 
være gammelt, giver dets nuværende udtaleform. Herom har dr. 
AMUND B. Larsen velvilligst meddelt følsende: ,Den nuværende 
udtaleform er, efter hvad jeg har havt anledning til at erfare, 
bøkjevodl; denne omstændighed gjør det overveiende sandsynligt, at 
første sammensætningsled er oldn. "æki, samling af bøgetrær. Isaa- 
fald skulde navnet være givet i oldnorsk tid, d. v. s. før aar 1500. 
Da gaardnavnet gaar tilbage til 1611, kan det ikke for bøgens 
oprindelse paa stedet have nogen betydning, at træet kaldes bøk 
eller bøkjetre, istedenfor oldn. bok. som man skulde vente af ubrudt 
tradition.* 
Hvordan det end forholder sig hermed, saa meget viser dog 
dette gaardnavn sikkert, at bøgeskogen ved Lygrefjord har eksi- 
steret allerede i begyndelsen af det 17de aarhundrede. Men, som 
vi siden skal se, der er sterke grunde som taler for, at bøgeskogens 
alder rækker adskillig længere tilbage i tiden. 
AxzL Broytt støttede sin opfatning af bøgen i Norge især paa 
den meget interessante iagttagelse ,at en mængde af de for bøge- 
skovene eiendommelige soppe findes i de norske bøgeskove."*”) Han 
nævner ikke i denne forbindelse, hvilke arter han hermed sigter 
ti, men i det efter hans død udgivne store arbeide om , Norges 
Hymenomyceter* *) findes side 15—16 en liste over de i vort land 
i bøgeskog fundne soparter. Af de der opførte arter angives ikke 
mindre end 24 kun at vokse i bøgeskog, og af disse sidste er atter 
3, nemlig Tricholoma saponaceum Fr. var. atrovirens (Pers.) Fr., 
Russula fellea Fr. og Grandinia ocellata Fr., fundne i bøgeskogen 
ved Lygrefjord. I denne sammenhæng maa det nævnes, at ogsaa 
ø)) le: 
2) To kalktufdannelser, p. 24. 
3) Chria. Vid. Selsk. Skrifter. I. Mathem.-naturv. Klasse, 1904, No. 5. 
"Få 
sesamutt 
