7 
ler deras förnämsta muskler, så kunna de Spind- 
lar som hafva denna kroppsdel stor och starkt 
byggd, uthärda ett länge fortsatt löpande, utan 
att tröttna; de äro i stånd att på genaste sättet, 
med våld bemäktiga sig sitt rof, och hindras, 
genom den kraft de äga, att tillbringa sitt lif 
stillasittande, hvarföre de måste blifva kringströf- 
vande eller jagande varelser. Andra deremot, 
som hafva en liten svag thorax, förmå ej att 
springa fort och länge, utan måste lefva inom 
ett inskränktare rum, hvarest de, i all maklig- 
het, af sitt silke bilda sig en boning, med ett 
bredvid sittande nät, som, ehuru det utgör vil- 
koret för deras lifsuppehälle, endast kan anses 
såsom en del af, eller ett bihang till boningen, 
uppkommet deraf, att spindeln, för att afbörda 
sig sitt silkesämne, rörer sig omkring i boets 
granskap, på ett visst, af hvarje arts kropps- 
bildning beroende, sätt, hyaraf nätets form be- 
stämmes. Det är således ingen anomali att en 
del arter, t. ex. Linyphie, FEpeira diadema m. 
fl. ej hafva någon annan boning än sitt nät. — 
I allmänhet: ju starkare thorax en spindel har, 
desto mera är han uteslutande kringströfvande, 
och ju svagare thorax är, desto fullkomligare nät 
bildar han. De mellanformer som till sin bild- 
ning komma närmast de jagande arterna, upp- 
sätta intet nät utan blott en rörformig boning, 
hvaruti de ligga i försåt för de insekter, -som 
komma i granskapet, t. ex. Drassus Clubiona 
m. fl. — Att nätbildningen till en stor del be- 
rör deraf, att en spindel är nödsakad röra sig 
inom ett litet rum, synes äfven deraf, att många 
honor som annars ej förfärdiga nät, göra det 
under den tid de hålla vakt -hos sina ägg eller 
ungar; t. ex. Dolomedes fimbriätus, Attus pini 
