3 
DE GéER m. fl. Man får också ibland se indivi- 
duer af slägtet Attus eller Lycosa' uppsätta nät 
då de äro fångna och instängda i trångt rum. 
Styrkan hos thorax beror af dess storlek 
och form. Storleken kan endast bedömmas ge- 
nom jemförelse med volumen af abdomen och 
benen. Stor måste den kallas då den är nära li- 
ka med abdomen, och fötterna, äro föga längre 
än kroppen, eller kortare, så att thorax utgör 
inemot 3 af hela kroppens volum, eller devöfver; 
såsom hos AZttus, Lycosa m. fl. Deremot måste 
thorax kallas liten då abdomen är flera gånger 
större än den, och benen mer än dubbelt längre 
än hela kroppen, genom hvilken storlek hos dessa 
delar rörelserna betydligen försvåras; såsom hos 
Epeira; Theridion &c. i | 
Det andra momentet hvaraf styrkan beror 
är formen; så att ju tjockare thorax är i förbål- 
lande till sin längd; och ju mera den närmar sig 
till cubisk eller spherisk form, desto starkare är 
den. Vanligtvis utmärker sig den större tjockle- 
ken hos thorax mest genom ryggsidans utveck- 
ling i höjd och bredd, så att den oftast är hö- 
gre i samma mån som den är större ?), Här- 
ifrån göra Theraphose ett undantag; ty äfven 
på de ständigt kringvandrande arterna bland dem, 
hvilkas thorax är ganska stor, har den dock lika 
nedtryckt form som på de spindlar hvilka upp- 
sälta nät. 
 Orbitele och Inegvitele, hvilka äro de en- 
da spindlar som förfärdiga verkliga nät, hvilka 
till texturen äro olika med boet, hafva på tho- 
2) Hög (altus) bör thorax kallas då den ej är lägre än 
sin största bredd, såsom på Attus och Lycosa; i an= 
nat fall läg eller nedtryckt (depressus). 
