28 Jens Holu:boe. 
høi og stammens omfang litt ovenfor marken var 94 cm. (Holm- 
boe, |. c.). De av Schiibeler, |. c., anførte maal er altfor store 
(fr. Holmboe, Reusch og Sopp, |. c.). Den store bergflette 
paa Verngen var i 1914, if. Olaf Hanssen (lI. c.), 11 m. høi, 
kronens største bredde var 10 m. og stammens største omfang 40 cm. 
(fig. 4). Lærer Olav Aarebrot har i 1916 om det samme eksem- 
plar meddelt: »Berget ho veks uppetter er umlag 13 m. høgt, og 
ho rekk like upp paa kanten. Paa det breidaste dekkjer ho i breidd 
umlag 7 m. av berget. Kringmaal paa leggen (umlag 1 m. yver 
marki) 52 cm. Der kløyver ho seg i tvo greiner, 35 og 24 cm. 
i kringmaal.« Naar maalingerne av det samme eksemplar kan 
falde saa forskjellig ut, er grunden sikkert først og fremst at det 
paa en uregelmæssig formet bergflette ofte kan stille sig tvilsomt 
hvor maalene rettest bør tages. I Strandvik forekommer berg- 
fletten bl. a. paa Lygre og Sundvor (if. lærer Severin Lygre), 
paa Svinestein (ved kanten av Svinesteinjuvet, blomstrende, if. herreds- 
gartner Torkel Lillefosse), paa Skaate (Skotun, Jens Holm- 
boe), Legland »og vistnok flere andre steder« (if. lærer Karl. 
Tveit). I Fuse findes den paa Skjørsand, Hafskaar og Tveiten 
(if. lærer Johs. Dale), ovenfor For, meget sparsomt i en util- 
gjængelig bergvæg (if. gaardbruker Nils Haga), i lierne ved 
Gaukstad (S. C. Sommerfelt i H. K. U., jfr. 1828, s. 14), ved 
Holsund, Nedre Boge og paa gaarden Samnøen (if. T. Lillefosse), 
ved Holmefjord, et enkelt stort expl. i en brat bergvæg (Jens 
Holmboe), mellem Kalven og Hope (if. gaardbr. Olai Samnøen). 
Sommeren 1918 hadde forf. anledning til at undersøke bergflettens 
forekomst i denne trakt; den vokser i mængde og tildels i store 
eksemplarer overalt paa Bogøens skraaninger langs Aadlands- 
fjorden; i Gaukstadlien gaar den op til idetmindste ca. 80 m. o. 
h., men paa de andre gaarder har jeg ikke set den høiere end til 
omtrent halvparten av denne høide. Den later til at trives ud- 
merket, opnaar betydelige dimensioner og synes at blomstre og 
sætte frugt regelmæssig. Paa Gaukstad har allerede Sommerielt 
samlet den »med Frugt og en Stamme af 6 Tom. Diameter, 
bedækkende Bjergsiden.« I Haalandsdalen forekommer den i 
flere eksemplarer i en næsten utilgjængelig »bergskaar« i Eikeberget 
paa gaarden Tegland; det største eksemplar er ca. 4 m. hoit; der 
findes en hel del blomsterbærende grener (if. lærer S. M. Skaar). 
