Bergfletten i Norge som vild og plantet. 41 
om vinteren; paa Sjøhaug blev den skadet av kulden den 
usedvanlig strenge vinter 1916—1917, men allerede vaaren 1917 
begyndte den at spire godt paany (if. frk. Nikka Vonen). I 
omegnen av Florø findes bergfletten ikke sjelden plantet, omend 
ikke saa almindelig som ved Bergen; den trives her godt uten 
dækning og kan opnaa ganske betydelig størrelse (if. amtsskog- 
mester K. Nybø). — I Nordfjord findes der paa Davikens prestegaard 
en stor og meget frodig bergflette, som har voldt adskillig skade 
paa den gamle bygning (if. konservator Ove Dahl). Ved Bryg- 
gen findes den plantet i mange haver (if. handelsmand Ole M. 
Totland). Paa Nordre Vaagsø kirkegaard i Selje synes den at 
ME: 
HV | 
» eB: re å 
Ss Ne 
Fig. 11. Plantet bergflette, Skodje prestegaard. 
Å (K. Bugge fot.) 
trives godt (if. lærer R. Wedderhus). Paa Hornindalens kir- 
kegaard klarer den sig uten dækning (if. lærer R. K. Kirkhorn), 
og selv saa langt inde som gaarden Skaaden i Indviken opnaar 
bergfletten uten dækning en høide av ca. 3 m. og dækker et stort 
stykke av husvæggen; paa det sidstnævnte sted fryser dog ofte de 
vngste aarsskud bort, og et forsøk paa at plante den paa Ind- 
vikens kirkegaard har faldt uheldig ut (if. lærer L. Reed). 
I Romsdals amt findes den paa Søndmøre bl.a. plantet i 
prestegaardshaverne i Sande og Skodje. Paa Sande prestegaard 
skjuler den en stor del av den mur, ved hvis fot den er plantet; 
den »trives særdeles godt og klarer vinteren uten tildækning; den 
vokser villig, og det ser ikke ut til at frosten har gjort den nogen 
