44 Jens Holmboe. 
var vinteren for streng; forsøket blev dog bare gjort med en enkelt 
plante. — Ved Kristiansund kan bergfletten som plantet paa 
friland opnaa ganske betydelig størrelse; interessante oplysninger 
herom, med billeder av et par av de største eksemplarer (repro- 
ducert her som fig. 12 og fig. 13), har Olav Melkild nylig 
meddelt; paa »Lossiusgaarden« paa Indlandet dækker den en stor 
del av hovedbygningens facade, og i Sjursviken, sammesteds, klatrer 
den adskillige meter (uvist hvor høit) op i et stort træ (Melkild, 
1917, s. 61-63).') Ogsaa paa Kirkelandet findes bergfletten plantet 
flere steder. Indtil 1916 vokste der saaledes flere store bergfletter 
ved sydvæggen av Johnsen's gaard i Vaagen (det hus hvor 
præsident W. F. K. Christie blev født 1778), men disse er nu 
fjernet. »Længere oppe i Vaagen, i nærheten av gasverket, vokser 
der store bergfletter opefter et træ og en bergvæg som vender 
mot øst. Bergfletten her er ikke saa frodig iaar [1917] som den 
pleier at være, da den har tat litt skade av den langvarige og 
sterke kulde sidste vinter. Paa Kirkelandets gravsted vokser der 
ogsaa store bergfletter opefter en bergvæg, som vender mot syd. 
Ingen har set blomster eller bær paa bergfletten i Kristiansund. 
(Alt if. overlærer Å. Nummedal). Efter den usedvanlig varme 
sommer 1918 utviklet dog bergfletten paa Kirkelandets gravsted 
om høsten blomsterknopper, som imidlertid ikke naadde frem til 
blomstring. Overlærer Nummedal sendte mig i april 1919 en kvist 
med delvis endnu paasittende knopper, som imidlertid var døde 
(rimeligvis dræpt av frosten). — Ogsaa paa Aarsund, Furuly og 
Solbakken i Strømsneset (Nordmøre) findes bergfletten plantet; den 
trives her godt uagtet den de fleste steder staar ved husvægger som 
vender mot nordøst; paa Furuly klatrer en bergflette »noksaa frodig < 
5-6 m. op i et moreltræ; skjønt den ikke har været dækket om vin- 
teren, har den dog aldrig frosset ned; blomstring er ikke iagttat (if. 
lærer Nils Aanes og gartner Nils J. Ødegaard). 
Ogsaa fra Søndre Trondhjems amt foreligger der endel op- 
lysninger om forsøk med plantning av bergflette paa friland. I 
selve Trondhjem by, hvor ogsaa Schiibeler har set den (1886, 
I, s. 94), findes den bl. a. paa enkelte graver paa Domkirkegaarden. 
1) Overlærer A. Nummedal har velvillig meddelt mig følgende ret- 
telser til Melkild's artikel: Sjursviken paa Indlandet vender ikke mot nord, 
men mot sydøst. Facaden med bergfletten paa Lossiusgaarden vender mot 
syd. 
