62 Jens Holmboe. 
trestammer, bergvegger og lign. Ofte ser man ogsaa at den 
ved hjælp av disse røtter kan formere sig paa vegetativ vis. 
Eksemplarer som kryper langs marken eller klatrer opefter fugtige 
bergvægger kan, om hovedstammen dør bort, vokse videre og 
dele sig op i flere. 
Efterstrebelse. Bergflettens grener brukes ofte til 
dekoration, især ved festlige anledninger"), og mangesteds planter 
man den desuten fra utmarken ind i haver og parker eller paa 
kirkegaarder. Hvor bestanden er liten og 
gjenveksten daarlig, kan den herved helt 
eller delvis utryddes. Det er dog egentlig 
bare i trakterne ved Kristianiafjorden, at 
dens eksistens paa sine steder hittil kan 
anses at være virkelig truet paa denne 
maate. Især ved dens nordligste vokse- 
| steder østenfjelds er der al grund til at 
Å søke at verge den mot uforstandig øde- 
læggelse. Længere syd- og vestpaa er der 
i almindelighet neppe nogen fare for at 
den skal kunne utryddes. 
VI. Bergflettens plantegeografiske 
stilling i Norges flora. 
Vi skal først gi en kort oversigt over 
bergflettens utbredelse utenfor Norge, 
Fig. 22. Ældre frøplante av især i vore nabolande. 
oe ee Tysnes, Naar undtas i den nordligste og 
Ge J. H.: at st.) østligste del er bergfletten utbredt over 
størstedelen av Europa; dens utbre- 
delsesomraade strekker sig ogsaa et stykke ind i det sydvestlige 
Asien og omfatter deler av Transkaukasien, Vest-Persien, Lille- 
asien, Libanon samt øen Cypern. Nærmere oplysninger om dens 
forekomst er sammenstillet av Tobler (1912, s. 18-22). I sine 
hovedtræk er bergflettens utbredelse fremstillet paa kartskitsen, 
1) Om bergilettens folkloristiske rolle hos de forskjellige germanske 
folkeslag kan bl. a. henvises til Perger (1864), Hibberd (1872), Schi- 
beler (1888), Andersen (1885) og Lundberg (1913). 
