Ichthyologiske notiser I. 9 
tighet som ellers er uten sidestykke nordenfor Atlanterhavet. En 
indgaaende undersøkelse av en fjord som Sognefjorden vilde vere 
meget onskelig for at bringe paa det rene hvilke av de arter som 
kjendes fra Nordsjøen, kystbankerne og skjærgaarden gaar ind i 
fjorden, hvorledes deres utbredelse her er set i sammenheng med 
bundforholdene og de hydrografiske forhold og i hvilken grad deres 
livshistorie er bundet til fjordomraadet. I og for sig kunde der vere 
grund til at anta at enkelte atlantiske former, som kræver dypere 
vand, i fjorden kan ha fundet et asyl paa en lignende maate som 
- en del grundtvandsformer langs Vestkysten. Det maa dog erindres 
at Atlanterhavsvandet i fjorden skriver sig fra de øvre lag i Atlanter- 
havet, idet det først har passert WywiLLE THOMSON-ryggen (ca. 500 
m. under overflaten) ved indgangen til Nordhavet, siden over fjord- 
terskelen og har leiret sig i det dype fjordbækken. Det er derfor ikke 
at vente at saamange former har fundet frem til fjorden. Særlig 
gjælder dette de mere aktive former som fiskene. Av pelagiske fisk 
fra Atlanterhavets øvre lag er slegterne Argyropelecus og Myctophum 
kjendt fra vore farvande i enkelte eksemplarer. Selv om nogen in- 
divider i ny og næ er kommet ind i fjorden og kan greie at leve 
videre sit eget liv, saa vil de vel ha vanskelig for at danne nogen 
bestand. Noget anderledes stiller det sig med planktonformerne 
som driver med strømmen og derfor gjerne optrær i stort antal. 
I mai 1917 hadde jeg anledning til at foreta et prøvetogt i 
Sognefjorden med »Armauer Hansen«. Paa et par stationer blev 
der foretat horisontaltræk med flere redskaper samtidig i forskjel- 
lige dyp; herunder blev tat 3 eksemplarer av Myctophum glaciale 
i intermedizre vandlag.') Denne art har, som jeg skal vise i et 
senere arbeide, vist sig at være saapas hyppig hos os at man nok 
tør tale om en bestand, selv om det endnu er uavgjort om den 
skrider til forplantning i vore farvand eller om bestanden rekrutteres 
ved indvandrede stimer og yngel ført av strømmen. 
Et træk med ræketrawl i den ytre del av fjorden mislykkedes, et 
i Lærdalsfjorden (**/; 1917) gav av fisk følgende utbytte: 
Glyptocephalus cynoglossus, 9 eks., 210—230 mm. 
Etmopterus spinax, 1 eks., juv. 
Raja oxyrrhynchus, I eks., 900 mm. 
1) I de dypere fiskende redskaper (600-1000 m.) tokes mange eksemplarer 
store som smaa, av medusen Periphylla hyacinthina som er saa karakteristisk 
for de intermediære lag i Atlanterhavet. 
