Ichthyologiske notiser I. 43 
fangster fra »M. Sars«s togter i de senere aar ved Finmarken er 
dog fra ringere dyp, høist 182 m. i Varangerfjord (COLLETT 1903, 
p. 85). Ogsaa »Olga«-ekspeditionens tildels meget rike trawltræk 
ved Spitsbergen og Bjørneøen er fra dyp mellem 100 og 190 m. 
(EHRENBAUM 1905, p. 57), skjønt det maa bemerkes, at denne eks- 
pedition ikke foretok undersøkelser paa større dyp. Det mindste dyp 
hvorfra denne art er tat inden det nordlige omraade er 20 meter, 
Kistrand, Porsangerfjord **/s 1900 (,,M. Sars" iflg. COLLETT 1905 b. 
p. 82). Ved Island er den talrik hele kysten rundt saavel i det varme 
som kolde vand. Ifølge SÆMUNDSSON (1908, p. 73) er den alminde- 
lig paa grundt vand, 5—10 fv., ja endog helt op i stranden, særlig 
findes den dog paa noget dypere vand, 20—70 fv., men er ogsaa 
av »Thor« paa sydkysten tat imellem 138 og 208 fv. Ved Nord- 
amerikas østkyst har ,Albatross“ ifølge GooDE & BEAN (1895, p. 
428) tat den paa en række stationer, som regel paa mindre dyp 
end 100 fv., maksimalt 179 fv. Gl. cynoglossus er her kjendt fra 
store dyp, like til 858 fv. 
H. platessoides er en boreo-arktisk art; at den nærmest er av 
arktisk karakter derpaa tyder at den optrær talrik under rent arktiske 
forholde (saaledes 50 st., tat av »M. Sars i et trek i Porsanger- 
fjord paa 54—90 m. dyp med bundtemperatur —- 1.2", ifølge COLLETT _ 
(1903), og at dens forplantningstid i det boreale omraade (Nora- 
sjøen) falder i januar til mai, mens Gå. cynoglossus i Nordsjøen 
gyter fra mai til september (EHRENBAUM 1909, p. 183 og 172). 
CoLLETT (1880) har git den første mere indgaaende paavisning 
av at Pleuronectes platessoides Fabricius fra Grønland ikke kan 
betragtes som artsforskjellig fra den av BLOCH beskrevne nordeuro- 
pæiske Pl. limandoides. Herom raader der ogsaa nu almindelig 
enighet. Smitt (1892 I, p. 421) har dog gjort opmerksom paa, at 
arten ved Grønland og østkysten av N. Amerika har en større 
kropshøide (> 35% av totallængden) og 12—13 straaler i bryst- 
finnen og den betegnes gjerne som forma platessoides, mens den 
nordeuropæiske, der har en mindre kropshøide ( < 35 % av totall.) 
og færre end 12 straaler i brystfinnen, betegnes som forma liman- 
doides. Denne sidste har en stor horisontal utbredelse. COLLETT 
(1880) har vist at straaleantallet i dorsalen og analen varierer ad- 
skillig, D. 76—101, A. 60—79. .Den stedlige variation er 9—17 for 
dersalen og 2—11 for analen; antallet av individer fra de enkelte 
lokaliteter er dog for ringe til at gi et paalitelig billede av den stedlige 
