Cladium Mariscus R. Br. 11 



ikke i 1922 og 1923 og synes at ha blomstret meget sparsomt i 1921. 

 Og selv ved Kristianssand, hvor middeltemperaturen for juli er om- 

 kring 16° C, synes forholdet at være et lignende. Heller ikke der 

 synes planten at blomstre hvert aar; R. E. F r i d t z skriver nem- 

 lig om Cladium ved Fluetjernet: »Enkelte aar synes den slet ikke 

 eller meget sparsomt at udvikle blomstrende stengler, mens i andre 

 disse forekommer rigeligt.« Dels i Universitetets og dels i Bergens 

 museums herbarier findes blomsterbærende eksemplarer av Cladium 

 fra dette voksested, samlet i følgende aar: 1871, 1873, 1874, 1875, 

 1878, 1901 og 1911; det er vel allikevel litet rimelig at der er blit 

 samlet herbarieeksemplarer av den alle de aar den har blomstret. I 

 den usedvanlig varme og tørre sommer 1901 fandtes, if. F r i d t z, 

 blomstrende eksemplarer i mængde. Av de her nævnte 7 aar hadde, 

 if. velvillig meddelelse fra Det norske meteorologiske institut, ved 

 Mandal de 5 en høiere middeltemperatur end normalt for hver 

 av maanederne juli og august. Derimot var junitemperaturen bare 

 i to av aarene høiere end normalt. (For Kristianssands vedkom- 

 mende foreligger ikke tilstrækkelig av observationer fra begyndelsen 

 av 1870-aarene). 



Naar blomstringen i Norge i nutiden ikke er aarviss — og 

 frugtmodningen vel endnu mindre regelmæssig — er det klart at 

 dette i høi grad bidrar til at hemme plantens videre spredning. 

 Der er heller intet som tyder paa at Cladium i vor tid utbreder sig 

 til nye voksesteder her i landet. 



Tvertimot er der al grund til at opfatte plantens nuværende 

 norske forekomster som typiske r e 1 i k t-forekomster. Sikkert nok 

 har den i et tidligere avsnit av postglacialtiden, under den »post- 

 glaciale varmetid«, ogsaa nos os været adskillig mere utbredt 

 end nu. 



De karakteristisk formede nøtter er den del av Cladium, som 

 er lettest at bestemme i torvmyrfundene. Disse nøtter er hittil 

 fundet fossile i torv- eller gytjelag følgende steder her i landet: 

 Hedemark fylke. Vaalemyr ved Husehagen i Stange. 

 Vestfold fylke. Storemyr ved Havsaas i Kodal (S.) ; Holtan- 

 myr nær Kjærringvik i Tjølling. Rogaland fylke. Kleppe- 

 stemmen og Skaseimvatnet i Klep (S.); bunden av det nu uttap- 

 pede Skeievatnet i Klep. Paa nogen av disse steder (her merket 

 med S.) er nøtterne fundet av den avdøde torvforsker G. E. 

 Stangeland (og bestemt av prof. Gunnar Anderssen), 



