Cladium Mariscus R. Br. 13 



v. Post, at man i Sverige kan dele varmetiden »i en tidigare 

 Cladium-de\ och en senare Trapa-de\, den forra motsvarande den 

 boreala tiden, den senare den subboreala. Det atlantiska skedet 

 blir i detta liksom i många andra avseenden ett overgångsskede 

 dem emellan.« (L. c., s. 234). 



Sjønøtten (Trapa natans) har i nutiden i Europa en avgjort 

 østligere, mere utpræget kontinental utbredelse end Cladium; i 

 Norge er den som bekjendt hittil ikke fundet hverken som fossil 

 eller levende. Og naar den i Sverige i avleiringene fra den senere 

 del av varmetiden efterhaanden synes at avløse Cladium som tone- 

 angivende fossil, sætter v. Post dette i forbindelse med en 

 klimatforskyvning. Han mener at klimatet i det sydlige Sverige i 

 den boreale tid var tydelig »maritimt betonad« med milde ned- 

 børrike vintrer, men tørre, ialfald i øst extremt tørre, somrer. 

 Efterhaanden blev ogsaa somrene fugtigere, og i den atlantiske tid 

 blev klimatet selv i Øst-Sverige »rent maritimt«. Dette utpræget 

 fugtige klimat blev saa igjen avløst av den »subboreala uttork- 

 ningen«. 



Jeg skal ikke her opta nogen diskussion om klimatets utvikling 

 i varmetiden i Syd-Sverige; i meget kan forholdene der ha været 

 anderledes end hos os. Men jeg tror det er rigtig i denne sam- 

 menhæng at advare mot uten videre at overføre de resultater som 

 der er vundet paa de strøk av vort land, hvor Cladium nu lever 

 eller har levet i ældre tid. Vi bør vist være forsigtig med at dra 

 nogen slutning om ændringer i klimatets f u g t i g h e t her hos 

 os av de forandringer, som Cladium 1 ^ utbredelse i Norge har været 

 underkastet i løpet av postglacialtiden. I de deler av landet, hvor 

 plantens nuværende voksesteder ligger, og likeledes i de trakter 

 hvor den er fundet fossil, er de orografiske forhold saadanne at 

 der selv med noksaa store vekslinger i nedbørmængden — i tørre 

 saavel som fugtige tider — altid maa ha været passende vokse- 

 steder for en plante som Cladium. En uttørring som skulde kunne 

 fordrive denne plante fra kyststrækningen Kristianssand — Stord, 

 som ligger ganske aapen for regnbygerne naar de kommer drivende 

 ind fra havet, maatte i andre mere kontinentalt liggende deler av 

 landet, bak f j eldene, faa et omfang og virke med en styrke, som 

 neppe lar sig forene med hvad vi kj ender til vort lands kvartær- 

 historie. Man har sikkert ikke altid hat blikket tilstrækkelig aapent 

 for, at der i et land med Norges orografi til enhver tid maa ha 



