Jens Holmboe. 



Om lirypens føde findes spredte oplysninger adskillige steder 

 i literaturen, men av planmæssige, mere indgaaende undersøkelser 

 herover foreligger der ikke mange. 



Nogen av de- vigtigste oplysninger jeg har kunnet finde skal 

 her refereres. 



Allerede 1753 skriver Bergensbispen ErikPontoppidan: 

 »Om Sommeren nære de sig af Bær, Knopper og andet Grønt; 

 men om Vinteren, da de, ligesom før er sagt om Aarfuglen, søge 

 Skiul og Varme med at indgrave sig i den dybeste Snee og sidde 

 der i Mængde hos hverandre, tåge de et Magazin med sig i deres 

 Kroe, hvilken de forud fylde og proppe med Kummer, det er Elle- 

 og Birkeknopper, saa at Kroen staaer langt ud fra Livet og giør 

 Fuglen en halv Gang større end ellers. Deraf tære de og opholde 

 Livet ret vel indtil næste Foraar« (Norges naturl. Historie, bd. 2, 

 s. 150). Der kan nok gjøres flere og ganske væsentlige indvendin- 

 ger mot rigtigheten av denne fremstilling — feil som jeg ikke her 

 behøver at korrigere — men det som for os er hovedsaken, motsæt- 

 ningen mellem rypernes sommer- og vinterkost, har P o n t o p p i - 

 dan bedre rede paa end mange senere forfattere. 



Linné angir i »Fauna Svecica« (ed. 2, s. 73, Stockholm 

 1761), at ryperne væsentlig lever av dvergbjerk (Betula nana). 



FIverken Pontoppidan eller Linné skjelner mellem 

 lirypen og fjeldrypen som særskilte arter. 



H. F. Hiorthøy taler derimot om to slags ryper, »Skov- 

 Rype« og »Field-Rype«; han sier at den førstnævnte, i motsætning 

 til fjeldrypen, »søger til Birkeskov, for at nære sig af dens Knop- 

 per eller Frøehuse« (Beskr. over Gulbransdalens Provstie, s. 45, 

 Kbhvn. 1785.). 



S. C. Sommerfelt, som opfører fjeldrypen og lirypen 

 som selvstændige arter, sier at denne sid ste »i det Mindste om 

 Vinteren nærer sig saa godt som ene af Vidjeqviste, som den af- 

 bider saa længe de ere saa tynde, at dens Næb kan faae Bugt 

 med dem« (Phys.-oecon. Beskr. over Saltdalen, Kgl. Vid. Selsk. 

 Skr. bd. 2, 2, s. 90, Trondhjem 1824—27). 



Sven Nilsson skriver om lirypen : »Om sommaren lefva 

 Riporna af blad af åtskilliga våxter, såsom Gråsvidet (Salix herba- 

 cea), Blåbarsbusken (Vaccinlum Myrtillus) samt unga blad af 

 flera videarter och isynnerhet axen och frona af Polygonum vivl- 

 parum, som derfore i Norrige kallas Rypegrås. Om hosten lefva 



