Hvad lirypen lever av i Norge 



de mest af bår och om vinteren af knoppar och fron, isynnerhet af 

 Dvergbjørken och allmånna Bjorken, samt af stjelkarna af Blå- 

 bårsbusken. Om våren utgores deras foda mest af bjorkknopp.« 

 (Skand. Fauna. Foglarna, bd. 2, s. 96, Lund 1835). 



Den første forfatter som synes at ha foretat mere omfattende 

 undersøkelser over lirypens næring er den paa saa mange om- 

 raader høit fortjente norske forstmand J. B. Barth. Allerede 

 under sit ophold i Lofoten og Vesteraalen 1849 — 52 gjorde han 

 iagttagelser herover (se Nyt mag. f. naturv. bd. 8, s. 22, 1855). 

 Senere har han fortsat disse iagttagelser i andre deler av landet, 

 og i sin bok » Erfaringer fra Jagten paa det mindre Vildt i Norge« 

 (Iste utg. Christiania 1874, 2den utg. 1891) har han i et særskilt 

 kapitel gjort rede for resultatet av sin undersøkelse av ventrikel- 

 indholdet av henved et par hundrede liryper. Hans resultater, som 

 forøvrig er fremlagt i noksaa summarisk form, er benyttet flere 

 steder i den følgende fremstilling. Skjønt stedsangivelse mangler, 

 kan man vistnok gaa ut fra at iagttagelserne væsentlig er gjort i 

 Gudbrandsdalsfj eldene og omliggende fjeldtrakter. 



A. E. Holmgren nævner nogen av de vigtigste plantearter 

 lirypen fortærer og anfører blandt disse røslyngen, Calluna vul- 

 garis (Skandinaviens Foglar, bd. II, s. 721, Stockholm 1871). 



I sin skildring av lirypen nævner den kjendte engelske ornitho- 

 log H. E. Dresser bl. a., paa grundlag av egne iagttagelser 

 under en reise i svensk Norrland, at denne rype om vinteren lever 

 av fine kvister av dvergbjerk, alm. bjerk og vidjer, om sommeren 

 av »the seeds of various wild grasses and the leaves and tender 

 shoots of various bushes and plants« og om høsten av forskjellige 

 slags bær som blaabær, tranebær, krækling, multer og aakerbær 

 (Rubus arcticus). (The Birds of Europe, Parts 29 — 30, s. 6, 

 London 1874). 



I sine 3 serier av »Mindre Meddelelser vedrørende Norges 

 Fuglefauna« (i Nyt mag. f. naturv. bd. 23, 1877; bd. 26, 1881; 

 og bd. 35, 1894) omtaler Rob. Collett tillike de føderester 

 han har fundet i ventrikelindholdet hos nogen faa liryper, voksne 

 og kyllinger, til forskjellig aarstid og i forskjellige deler av landet. 

 I hans store verk »Norges Fugle«, som efter forfatterens død er 

 utgit ved Ørjan Olsen, er i bd. 2, s. 111—112 (Kristiania 

 1921) disse oplysninger sammenstillet og en del nye føiet til. 



I »Vårt Villebråd« (bd. 2, s. 556, Stkhlm. 1896) skriver 



