Hvad lirypen lever av i Norge. 



Numrene foran de enkelte ryper henviser til » Bergens Jæger- 

 og Fiskerforening«s protokol over indsendte ryper. Fra denne 

 protokol er oplysningene om rypernes oprindelse, fangstdatum, 

 kjøn, wegt samt jægerens navn hentet. For en del rypers vedkom- 

 mende kjendes ikke dagen da de er skutt (resp. fanget). Isteden 

 er da i klammer [] tilføiet den dag da de er mottat i Bergen. I 

 regelen har de sandsynligvis ved mottagelsen været 1 å 2 uker 

 gamle, men det kan nok ha hændt at ryper fra Nordland og Fin- 

 marken om vinteren, naar de holdes frosne, kan ha været indtil 1 

 maaned gamle. 



I materialet er medtat 4 ryper fra Alten, fanget i begyndelsen 

 av marts 1922, som ikke er indført i »B. J. og F. «'s protokol. Disse 

 ryper er i listen nedenfor betegnet som nr. *1 — *4. 



Indholdet av hver enkelt rypes kro og kraas blev forsigtig 

 utvasket og alle bestembare føderester notert. Nedenfor er for de 

 enkelte ryper særskilt angit hvad der blev fundet i kroen og hvad 

 i kraasen. Kraasindholdet er i regelen adskillig mere findelt (knust 

 og macerert) end kroindholdet og derfor tildels vanskeligere at 

 bestemme. Frø- og frugtstener av planter med bær eller stenfrugt 

 er dog i regelen ganske uskadt. Ofte findes rester av andre planter 

 i kraasen end i kroen; dette er ganske naturlig, da den føde som er 

 naadd ned i kraasen i regelen vil stamme fra tidligere maaltider 

 end den som endnu befinder sig i kroen. 



Da jeg ikke kan finde, at de resultater som opnaaes derved 

 staar i rimelig forhold til den tid en saadan undersøkelse kræver, 

 har jeg ikke bestemt vegten av de rester av de forskjellige plante- 

 arter, som indgaar i kro- og kraasindholdet. Mange feilkilder er 

 uundgaaelige ved den slags vegtbestemmelser, og de tilsvnelatende 

 exakte tal man vinder har en meget begrænset værdi. Av den form 

 notatene under de enkelte ryper har faat, vil det fremgaa hvilke 

 plantearter har utgjort hovedmængden av deres føde og hvilke 

 bare har været tilstede som en mere eller mindre sparsom til- 

 blanding. 



Heller ikke totalvegten av kro- og kraasindholdet har jeg 

 fundet grund til at anføre. Som bekjendt er kroen i regelen tidlig 

 om morgenen paa det nærmeste tom, mens den utover dagen fyldes 

 mere og mere. For den skotske rypes vedkommende har E. A. 

 Wilson og A. S. L e s 1 i e i en instruktiv tabel vist, hvordan 

 kroindholdet tiltar i dagens lop og utover eftermiddagen utgjor 



